# data[].attributes.headline
En liter flaskevand belaster klimaet lige så meget som en km i bil

# data[].attributes.subject
En liter flaskevand belaster klimaet lige så meget som en km i bil

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Transport og produktion af plastikflasker gøre flaskevand miljøitungt.

Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst

Der er blevet udledt mere CO2 i produktionen af de to halvliters flasker vand, du køber på tanken, end når du kører en kilometer i en gennemsnitlig nyere bil.

Når vandet skal på flaske, skal det nemlig først transporteres ind på en fabrik, fyldes på nyproducerede plastikflasker og køres ud i butikkerne.

I 2012 var CO2-udslippet forårsaget af flaskevand oppe over 25 millioner kilo i Danmark.

Det svarer på et år til mere end 94 kilometers bilkørsel i hver eneste af Danmarks 2,3 millioner biler.

Postevand er mere klimavenligt

Det er Berit Godskesen, der er erhvervs-ph.d. fra Hovedstadens Forsyningsselskab HOFOR og DTU Miljø, der har regnet på, hvor meget CO2 der udledes i produktionen af flaskevand. Hun forklarer, at det især er transporten og produktionen af plastikflasker, der koster energi og dermed CO2-udslip.

Og sammenlignet med postevand, er det 900 gange så meget CO2 per liter.

"Postevand koster energi at pumpe op, og der udledes CO2, når det iltes og filtreres på vandværket og derefter pumpes ud til forbrugerne", siger hun.

Læs også: Snart kan hovedstadens vaskemaskiner holde 5 år ekstra

Og selvom der også er CO2-udslip, når der for eksempel skal lægges vandrør, er det per liter meget lidt.

"Så hvis man har mulighed for at tage et glas vand fra hanen i stedet for en flaske, er det et bedre alternativ", siger Berit Godskesen

900 gange mere CO2 end postevand

En liter københavnsk postevand har på vejen fra undergrunden og til kanden på et køkkenbord udledt 0,0002 kg CO2. Køber du to halvliters Kildevæld, er CO2-udledningen 900 gange så stor.

"Flaskevand kan nogle ting, som vandhanevand ikke kan. Du kan købe det i en butik, hvor du ikke lige kan åbne for en vandhane, og når børnene er tørstige, er det jo bedre end sodavand", siger Berit Godskesen.

Læs også: Klarlunds Brevkasse: Det rene drikkevand er ikke en selvfølge

Alligevel betaler det sig altså i CO2-regnskabet, at tænke sig om en ekstra gang, inden man hiver flaskerne ned fra hylden på tanken.

Undlod vi danskere at købe bare halvdelen af de 139,5 millioner liter flaskevand, der blev solgt i 2012, ville det svare til 107 millioner kilometer mindre bilkørsel.

# data[].attributes.attachment_link.title
En liter flaskevand belaster klimaet lige så meget som en km i bil

# data[].attributes.attachment_link.description
Transport og produktion af plastikflasker gøre flaskevand miljøitungt. Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst Der er blevet udledt mere CO2 i produktionen af de to halvliters flasker vand, du køber på tanken, end når du kører en kilometer i en gennemsnitlig nyere bil.

# data[].attributes.body
https://landbrugsavisen.dk/her-er-de-10-st%C3%B8rste-klima-syndere-koen-er-ikke-den-v%C3%A6rste

# data[].attributes.headline
Carbon dioxide er den gas der står for mest af den "grønt-hus" gas i atsmosfæren hvilket kommer fra biler og production(forbrænding) og skov brug(fældning af træer) mens methan gas kommer fra grise og køer (landbrug)

# data[].attributes.subject
Carbon dioxide er den gas der står for mest af den "grønt-hus" gas i atsmosfæren hvilket kommer fra biler og production(forbrænding) og skov brug(fældning af træer) mens methan gas kommer fra grise og køer (landbrug)

# data[].attributes.body
https://www.epa.gov/ghgemissions/global-greenhouse-gas-emissions-data

# data[].attributes.headline
LIVESTOCK FARMING ACCOUNTS FOR AROUND 14.5% OF OUR GLOBAL GREENHOUSE GAS EMISSIONS - MORE THAN THE GLOBAL TRANSPORT SECTOR.                United Nations Food and Agriculture Organization (UNFAO) (2006)

# data[].attributes.subject
LIVESTOCK FARMING ACCOUNTS FOR AROUND 14.5% OF OUR GLOBAL GREENHOUSE GAS EMISSIONS - MORE THAN THE GLOBAL TRANSPORT SECTOR.                United Nations Food and Agriculture Organization (UNFAO) (2006)

# data[].attributes.body
https://www.ciwf.org.uk/factory-farming/environmental-damage/?gclid=Cj0KCQjwj9LkBRDnARIsAGQ-hUf6zLZ1cmVSFUc3Wc9Uv5tibB9uHhmsdNijBaiU9WM5SMEfq2jtrhYaAp0sEALw_wcB

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/miljo-naturvidenskab/sadan-pavirker-din-mad-klimaet

# data[].attributes.headline
Eu står for 9% mens USA står for 15% og Kina står for 30%

# data[].attributes.subject
Eu står for 9% mens USA står for 15% og Kina står for 30%

# data[].attributes.body
https://www.epa.gov/ghgemissions/global-greenhouse-gas-emissions-data

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/indland/faktatjek-svarer-100-gram-koed-til-en-flyvetur-til-new-york#!/

# data[].attributes.headline
1 times netflix udleder ligeså meget co2 som at koge 8 liter vand

# data[].attributes.subject
1 times netflix udleder ligeså meget co2 som at koge 8 liter vand

# data[].attributes.body
https://www.jv.dk/indland/Internettet-er-en-stor-klimasynder/artikel/2667508

# data[].attributes.body
Ifølge

http://www.mynewsdesk.com/dk/energistyrelsen/pressreleases/basisfremskrivning-2015-danmarks-drivhusgasser-reduceres-med-40-pct-i-2020-1312065

Er udledningen fra landbrug 15 million to CO2, men det inkluderer ikke transporten for sojabønner

ifølge

https://ing.dk/artikel/dansk-importfoder-udleder-lige-saa-meget-co2-som-18-millioner-biler-165881

er udledningen fra transport af sojabønner ligeså stor som 1,8 million personbiler.

Ifølge

https://ing.dk/artikel/co2-udledningen-nye-biler-steg-2017-211685

Er udleningen af CO2 fra den gennemsnitlige personbil 113,8 gram per kilometer.

Og ifølge

https://www.leksikon.org/art.php?n=3563

kører en gennemsnitlig dansk bil over 16000 km per år, så det vil sige at vi kan udregne den totale udledning af landbrug:

15+(1800000*0.0000000001138*16000)= 18.27744 million ton CO2 per år.

# data[].attributes.headline
Farming står for 24% udslip mens El produktion står for 25% globalt

# data[].attributes.subject
Farming står for 24% udslip mens El produktion står for 25% globalt

# data[].attributes.body
https://www.epa.gov/ghgemissions/global-greenhouse-gas-emissions-data

# data[].attributes.body
Indenfor udslip fra forbruget af naturgas og olie er Kina og USA store forbruger, USA har længe i over 40 år stået nummer 1 co2 undslipper. Men efter år 2000 års skiftet har Kina kom snigende ind på Market. Når man lægger Kinas og USA's  co2 udslip sammen kommer det op på ca.16 millioner ton co2.
https://politiken.dk/indland/940px/art5585515/Se-klodens-st%C3%B8rste-CO2-syndere
https://www.globalis.dk/Statistik/CO2-udslip
https://csr.dk/status-p%C3%A5-verdens-co2-udslip <-nummer 2

# data[].attributes.body
CO2: Skibene på verdenshavene udleder mellem 600 og 800 millioner tons CO2. Fordi de bruger 200 millioner tons brændstof om året

Lugtforerugning: olien er ikke blevet raffineret, indeholde det mange forureningspartikler

Kilde: https://www.berlingske.dk/virksomheder/maersk-skibe-forurener-som-ni-milliarder-biler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er ikke kun en voksende befolkning og øget økonomisk råderum, som lægger pres på efterspørgslen af vand. Problemer med vandmangel vil formentlig også blive forværret af den globale opvarmning. Klimaforandringerne kan øge eller reducere nedbøren og fordampningen af vand. Nogle steder på kloden vil man opleve vådere vejr, mens andre vil opleve mere tørke, og der vil være øgede forekomster af ekstremt vejr som orkaner, oversvømmelser og lange tørkeperioder. Den globale opvarmning har nemlig en overordnet effekt på nedbøren: Når temperaturen stiger som følge af global opvarmning, bliver atmosfæren varmere. Og en varmere atmosfære kan indeholde mere vanddamp, og mere vanddamp i luften giver også mere nedbør. Luftens evne til at optage vanddamp stiger nemlig med temperaturen. Jo mere vanddamp luften indeholder, jo mere energi kan den udløse, og det kan give sig udslag i flere kraftige regnskyl. Men selvom den globale opvarmning ser ud til at give mere regn totalt, opstår der rent faktisk tørke i de fleste lande.

4.1 Fremtidens klima - forvent mere regn

I Danmark skal man også vænne sig til, at klimaet i fremtiden vil blive mindre forudsigeligt og forvente mere variation i nedbør, og mere ekstremt vejr i form af storme, skybrud og tørkeperioder. Et fingerpeg om, hvad der er i vente, kom med skybruddet den sommeren 2011, som især ramte Sjælland og Hovedstadsområdet. Her stod veje og kældre under vand, og mange lavtliggende marker var omdannet til store søer. På bare én dag faldt der mellem 30-90 millimeter vand i hovedstandsområdet. Til sammenligning falder der normalt ca. 69 millimeter i hele juli. Botanisk Have blev hårdest ramt, hvor der faldt der 135 millimeter. Det svarer til to gange den mængde regn, som normalt falder i juli måned. Regnskyllet var en 100-års hændelse, et fænomen, der statistisk kun optræder hvert hundrede år. Men vi skal vente os flere af disse hændelser i slutning af dette århundrede.

De fleste klimamodeller peger på, at sommeren i Danmark vil få flere kraftige regnskyl afbrudt af længere tørre perioder. Mængden af regn, der falder i sommerhalvåret, vil sandsynligvis svare til mængden, der falder i dag - og måske lidt mindre. Vinteren vil derimod blive varmere og vådere, og her viser modellerne, at der vil falde 30-40 millimeter mere regn end i dag.

Grundvandsdannelsen bliver også påvirket af klimaforandringerne. Den øgede mængde af nedbør vil føre til stigende grundvanddannelse, stigende grundvandsspejl og øget afstrømning af vand i vinterperioden fra markerne. Om sommeren vil der derimod være mindre nedsivning og dermed mindre grundvandsdannelse, og her kunne der opstå et større behov for vand.

I Østdanmark, hvor der findes lerede jorde, vil klimaændringerne føre til mindre afstrømning af vand i vandløbene. I Vestjylland kan der opstå større behov for at vande markerne, fordi de sandede jorde ikke kan holde på vandet.

4.2 Klimatilpassede byer

Hyppigere og voldsommere regnskyl kan betyde, at byer oversvømmes, kældre vil oftere blive fyldt med vand, og bygningers fundament kan blive mere skrøbelig som følge af mere vand i jorden.

For at klimatilpasse byer og land til den øget mængde regn, kan man udbygge kloaker, men det er dyrt, og det tager lang tid. Som alternativ kan man også gøre byen mere robust overfor oversvømmelser ved f.eks. at gøre den grønnere. I stedet for at vandet løber ned i kloakken, kan det drejes væk, så det løber ud til grønne områder, hvor vandet kan fordampe, sive ned i jorden eller op i planter. Vand fra tage, veje eller pladser kan ledes til græsplæner, bede eller grøfter.

Se hvad miljøminister Ida Auken mener, når hun fortæller, om klimatilpasningsplanerne f.eks. i forhold til hyppigere regnskyl:

Klimatilpasningsarbejdet bliver ikke kun et værn mod de gener, som fremtidens vejr byder på men også en mulighed for at udvikle og forbedre byernes fysiske miljø og gøre dem mere attraktive.

Mange kommuner er allerede i gang med at udforme og implementere klimatilpasninger. Alle kommuner skal inden 2013 have lavet en klimatilpasningsstrategi for, hvordan de vil håndtere voldsomme regnskyl. Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune har i 2012 udarbejdet en plan for skybrud og klimatilpasning. Planerne beskriver, hvordan byen skal sikres mod skader i forbindelse med oversvømmelse og kraftig nedbør, fordi kloakkerne i byen ikke kan rumme de ekstreme mængder regnvand. Også her er planerne at gøre byen mere grøn at færdes i, som eksempelvis ved hjælp af grønne tage og facader, flere træer og grønne oaser.

Se Karin Abel fra Grundfos:

Øvelse:

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er ikke kun en voksende befolkning og øget økonomisk råderum, som lægger pres på efterspørgslen af vand. Problemer med vandmangel vil formentlig også blive forværret af den globale opvarmning. Klimaforandringerne kan øge eller reducere nedbøren og fordampningen af vand.