# data[].attributes.body
Frankó Noémi

Dupsi Dániel

Szikora Zsombor

Az Orosházi Vörösmarty Mihály Általános Iskola 4. c osztályos tanulói vagyunk, csapatunk neve: Gombi csapat. A csapatunk tagjai szeretik az érdekességeket, kísérleteket, a megfigyeléseket. A volt osztályfőnökünk, Juditka néni, aki jól ismer bennünket, felvetette, hogy van egy verseny, ahol kipróbálhatnánk magunkat. Látta, hogy jól tudunk együtt dolgozni, ezért javasolta, hogy egy lány (Nonó) és két fiú (Dani és Zsombi) együtt legyenek a csapatban. Így indulunk mi a versenyben és így készültünk.

# data[].attributes.body
Úgy gondoljuk, hogy a kiválasztott témán belül megismerünk sok olyan anyagot, ami a mindennapokban is körülöttünk van. Öntögethetünk, kevergethetünk, kísérletezgethetünk, ami nagyon izgalmas. Igaz, az iskolai órákon még nem nagyon volt ilyenben részünk, de otthon mindannyian próbálgattuk már szüleinkkel, hogyan is változnak az anyagok. Szerintünk ezt az osztálynak is meg fogjuk mutatni, mit csináltunk, biztosan érdekelni fogja őket. Azért is csináltunk padletet, mert ezt mindenki meg tudja nézni, mert szoktuk használni.

# data[].attributes.body
A feladatot mindenki elolvasta otthon, a szüleivel. Ezután megbeszéltük, hol csináljuk a kísérleteket. Mivel Zsombiék konyhafelújítás közepén vannak, így náluk csináltuk meg a feladatot, mert ott volt elég hely. A kísérletekhez szükséges anyagok vásárlását felosztottuk, minden család vállalt belőle. Egy laboratóriumból kaptunk eszközöket, az egyikőnk anyukájának munkahelyéről. A feladathoz szükséges volt mindenekelőtt egy asztal, a feladatban felsorolt anyagok, a kísérletezéshez szükséges eszközök, egy mobiltelefon fényképezőgéppel. Egy olyan időpont kellett, amikor mindenki ráér, legalább egy szülő is, mivel elővigyázatosak vagyunk. Persze az ötleteket is közösen találtuk ki, mi is lesz az anyagokkal, melyikhez mire is van szükség. Könyvből (szuper könyv egy kedves tanárnő ismerősünk Judith Hann Barangolás a tudományok világában című könyve, kaptunk az iskolában egy füzetet az Öko háztartásvezetésről), az interneten néztünk meg kísérleteket, az iskolában megismerkedtünk a kémia tanárnénivel és vele beszéltük végig, mit, hogyan kell és persze szüleink is próbáltak segíteni. Minden anyagot meghatároztunk kísérletezés előtt, a nevét, a hétköznapi nevét és hogy mi történhet vele, ha egy másik anyaggal találkozik. Minden anyaghoz megbeszéltük a kísérletet, mi kell hozzá, ki, mit csinál és végül nekikezdtünk. Végül képeket és videót is csináltunk. Videót azért is, mert érdekes volt magunkat visszanézni a képernyőn, hogy hogyan is csináljuk.

# data[].attributes.body
A feladat az volt, hogy a kiborult anyagokat segítsünk azonosítani Szelénának, mire Oxigénia visszaér a laborba. Az anyagok színét, szagát állapítottuk meg először, azt is, hogy mire használhatóak. Utána megnéztük, feloldódnak-e, másik anyaggal keveredve vagy lángba téve változik-e bennük, velük valami. Amit tapasztaltunk, elmondtuk, megválaszoltuk a feltett kérdéseket és a szülők segítettek leírni, mi pedig megszerkesztettük. A padlethez hozzáfértek a csapattagok, szerkeszteni együtt tudtuk.
Így terveztük meg a lépéseket.

# data[].attributes.body
Szeléna – szelén: ásványi anyag, növeli a szervezet ellenálló képességét, de nagyobb mennyiségben mérgező

Klóri – klór: zöldessárga, mérgező, gáz, fojtó szaga van, vízben oldódik, feloldódva fertőtlenít.

Oxigénia – oxigén: színtelen, szagtalan gáz, az élethez elengedhetetlen

# data[].attributes.body
konyhasót, amit mi is azonosítottunk egy kísérletben, csak máshová mentettük a videót, mert túl nagy a fájl és nem tudjuk ide tenni.
(kálium-klorid és konyhasó)

# data[].attributes.headline
A kálium-jodid azonosítása jóddal és aktív szénnel

# data[].attributes.subject
A kálium-jodid azonosítása jóddal és aktív szénnel

# data[].attributes.body
A kálium-jodidot kevés desztillált vízben feloldottuk, mert oldódik vízben, öntöttünk hozzá egy kevés jódoldatot és aktív szenet tettünk hozzá, ami összekeverve átvette, megkötötte a jóddal kevert kálium-jodid színét.

# data[].attributes.headline
Mik a kísérleti anyagok és mire használhatóak a háztartásban?

# data[].attributes.subject
Mik a kísérleti anyagok és mire használhatóak a háztartásban?

# data[].attributes.body
nátrium-hidrogénkarbonát: szódabikarbóna, konyhában sütéshez használhatjuk, tisztítószernek, de gyomorfájásra is

nátrium-klorid: konyhasó, főzéshez ízesítőként használhatjuk, hús tartósításához is

citromsav: ízesítő, vízkő ellen is használják

kalcium-karbonát: tojáshéjban van, mészkő, építőiparban kötőanyag

keményítő: szénhidrát, ételek sűrítésére és ragasztásra is használják

szacharóz: cukor, ízesítő anyag

aktív szén: széntabletta, hasmenésre használják, szűrőként is

zselatin: élelmiszerekben zselésítő anyag

magnézium-klorid: tisztított zöldségben fordul elő, fürdősókban is használják

réz-szulfát: tartósítószer, mezőgazdaságban műtrágyaként használják

kálium-jodid/kálium-klorid/kálium-szulfát: műtrágyázáshoz

# data[].attributes.headline
A vöröskáposztalét hogyan használhatjuk az azonosításhoz?

# data[].attributes.subject
A vöröskáposztalét hogyan használhatjuk az azonosításhoz?

# data[].attributes.body
A színe megváltozik, ha beleteszünk anyagokat, mellyel ki lehet mutatni, hogy milyen anyagról van szó, savas vagy lúgos-e. Mi nem használtuk a kísérleteinkhez, de olvastunk róla.

# data[].attributes.headline
Szacharóz (cukor) és citromsav azonosítása 

# data[].attributes.subject
Szacharóz (cukor) és citromsav azonosítása 

# data[].attributes.body
Az egyik kémcsőbe tettünk egy kevés mennyiséget a cukorból, feloldottuk kevés desztillált vízben, mert oldódik vízben és ph papírral megnéztük a kémhatását, 7-es, semleges kémhatású
(a citromsavat újból megvizsgáltuk, ph így meg tudtuk különböztetni őket és azonosítani)

# data[].attributes.headline
A citromsav és a szódabikarbóna azonosítása

# data[].attributes.subject
A citromsav és a szódabikarbóna azonosítása

# data[].attributes.body
Az egyik kémcsőbe tettünk egy kevés mennyiséget a citromsavból, feloldottuk kevés desztillált vízben, mert oldódik vízben és ph papírral megnéztük a savasságát, 0-1 közötti, tehát savas kémhatású
(a szacharózzal együtt is megvizsgáltuk egy másik kísérletben)

A szódabikarbónát is ugyanígy vizsgáltuk, kémcsőbe tettünk egy keveset, vízzel hígítottuk, mert ez is oldódik vízben, és megnéztük a ph értékét. Lúgos kémhatású, 9-es ph értéke volt.

# data[].attributes.headline
A konyhasó és a kálium-klorid azonosítása

# data[].attributes.subject
A konyhasó és a kálium-klorid azonosítása

# data[].attributes.body
Egy-egy kanálban láng fölé tettük mindkét anyagot és melegítve a konyhasó lángja narancssárga színű lett,
a kálium-klorid pedig lilás, így azonosítottuk és különböztettük meg őket.

# data[].attributes.body
Kémcsőbe tettünk egy keveset a mészkőből és vizet öntöttünk rá. A mészkő a kémcső alján maradt, megállapítottuk, hogy a mészkő vízben nem oldódik. Megmértük a ph-ját és semleges, 7-es értéke volt. Ezután egy másik kémcsőbe is tettünk mészkő port és kevés ecetet öntöttünk hozzá. Ezzel viszont oldódott. Kipróbáltuk jóddal is, kémcsőbe tettünk egy kevés mészkő port és jódot öntve rá a kémcső alján maradt. Tehát megállapítottuk, hogy a jódra nem reagál.

# data[].attributes.body
Kémcsőbe tettünk egy kevés magnézium-kloridot és vizet öntöttünk rá, nem oldódott fel, a kémcső alján maradt. Tehát megállapítottuk, hogy vízben nem oldódik. Megmértük ennek is a ph értékét és semleges, 7-es volt.  Ezután egy másik kémcsőbe is tettünk egy keveset a magnézium-kloridból és kevés ecetet öntve hozzá, nem változott a színe. Jóddal is kipróbáltuk, azzal sem.
Fém csipesszel egy kevés magnézium-kloridot fogtunk és láng fölé tartottuk. A láng színe lila lett.

# data[].attributes.body
Kémcsőbe tettünk egy kevés fehér zselatin port, kevés desztillált vízzel összeráztuk és láng fölé tartva melegítettük. A kísérlet eredményére várni kellett, hiszen akkor tudtuk megállapítani, hogy zselatin volt-e, mert meg kellett kocsonyásodnia. Az azonosítási kísérletünk sikerült:-), amiről így két videó is készült, amit külön töltünk fel.

# data[].attributes.body
Kristályosítással = a port feloldva folyékonyból szilárd halmazállapotú anyag lesz.

A kísérletet Zsombi csinálta meg, több napig figyelte meg az eredmény alakulását.
Főzőpohárba öntött 1 dl vizet és elkezdte melegíteni gáztűzhelyen egy szűrőre téve. Ebbe a felmelegített vízbe tett két adag réz-szulfátot (2 x 25 g). A főzőpohár szájára tett egy hurkapálcára tekert fonalat. A cérnát belelógatta az oldatba, levette a tűzről és hűlni hagyta, várt több napon át. Az oldatból a hűlés hatására egyre több kristály vált ki. A fonál azért kellett bele, mert arra rá tudott kristályosodni és egy nagy kristály is lett. "Olyan szép színe volt az oldatnak, amikor kevergettem, mint a tengervíznek."- mondta Zsombi
(a kísérlet képei külön kerülnek feltöltésre, mert túl nagy ide a fájl, neve: réz-szulfát kísérlet

# data[].attributes.body
Nagyon élveztük a „kémiázást”! Szívesen vizsgálgatnánk még további anyagokat, nagyon megtetszett nekünk ez a téma. Jól döntöttünk, amikor ezt választottuk. Köszönjük a lehetőséget, hogy hamarabb megismerhettük a kémiatermet is.

# data[].attributes.body
Egy kis tálkába tettünk keményítőt és rácseppentettünk jódoldatot. A keményítő sötét liláskék színű lett azonnal, ami azt bizonyította, hogy a fehér por valóban keményítő volt.
(a kísérlet videója külön került feltöltésre, mert nagy fájl)