# data[].attributes.body
Samtale arbejde

Der er lidt nogle regler for, hvordan vi skal kommunikere, for det fungere, som det skal.

1.  Sig kun det der er nødvendigt.

2.  Fortæl kun sandhed.

3.  Hold dig til emnet.

4.  Udtryk dig klart og direkte.

5.  Vær høflig, når du snakker med andre.

Selvom man måske ikke har hørt om disse ”regler”, så holder vi os alligevel til dem.
Hvis man ikke overholder dem, så kan ens samtale nemt ende ud i noget, som måske egentlig ikke var  meningen.

Hverdags fortællinger

Mark Turner har en teori, som går på, vi mennesker er styret af små fortællinger. Han mener, fortællingerne lægger en ramme for os, som vi så kan bruge til at finde rundt i hverdagen.

Vi bruger fortællingerne til at udføre handlinger. Vi genkender situationer, og vi forstiller os en sammenhæng, fordi vi nok har hørt en fortælling lignende det, man nu sidder i.

Interteksualitet

Ved siden af de små virkelige fortællinger findes de fiktive også. Det er de fortællinger, som vi kender fra bøger og film. Interteksualitet er et kendt virkemiddel når de gælder humor.

Man bruger eks. En del interteksualitet i ”The Simpsons”.

I satire og parodier handler fortællinger om noget virkeligt. Det er ikke det samme som intertekstualitet, men princippet er ikke langt fra. Her i Danmark laver vi eks. Rigtig mange parodier på kendte mennesker og politikere. Når vi gør det, så er der oftest reference til en virkelig begivenhed.
Parodier er rigtig udbredt, det er både i Tv-programmer, men også hos afgangsklasser fra forskellige skoler.
For de bliver sjovt er der dog oftest en uoverensstemmelse til virkeligheden, som er det, der gør det så morsomt. Fortællingerne skal skabe noget uventet.

Hverdags fortællinger

Hverdags fortællinger handler om, man måske starter ud med, man har en normal dag, og pludselig sker der en eks. En misforståelse, og der kommer det her twist på dagen, så den egentlig ændre sig helt.
Når man så kigger tilbage på det, så kan dagen godt virke helt komisk.

Når komikere fortæller hverdags fortællinger, så fortæller det oftest også om noget, som vi kender til, så vi ligesom kan relatere til de ting, de fortæller.

Video: https://www.youtube.com/watch?v=_0tvPFQbuj0

# data[].attributes.body
Sproglige virkemidler inden for Humor.

Homonym: Et ord, der kan betyde flere ting - fx sky: skyer på himlen, sky på leverpostej, en sky hund (bange) eller bakke: en bakketop, en bakke man kan bære fx glas på, at bakke, at bakke på en pibe (ryge) osv.

Synonym: forskellige ord, som betyder det samme fx: morsom, sjov, grinagtig mv. Eller: hus - bebyggelse, bolig, ejendom, villa.

Oxymoroner: et ord sammensat af to modsatrettede ord fx: en langærmet t-shirt, en klog idiot, et mindre mirakel, larmende stilhed, bittersød, sound of silence, levende døde, tragikomisk, dumsmart mv.

Paradoxer: et paradox er et udsagn, der strider mod almindelig sund fornuft. fx:

en kat lander altid på benene (kan altid løbe videre bagefter) - også hvis den kastes ud fra 10. sal?

En paraply og en parasol ligner hinanden - den ene beskytter mod regn, den anden mod sol.

Tautologier: betyder “mere af det samme” fx: en gammel olding, en rund cirkel, en fattig hjemløs osv.

Pleonasmer: overflødige gentagelser i en sætning - dobbeltkonfekt fx: bakker baglæns tilbage, en falsk kopi af en Gucci taske, samarbejde i fællesskab, en positiv fordel.

Underdrivelser og overdrivelser:

Litot: “jyder” har en tendens til at underdrive. “Hvordan går det”, spørger man en jyde. Han svarer: “Ikke så ringe endda”. (litot)

Hyperbel: Spørger man en Københavner om det samme, vil han svare: “Det har været en MEGAFED dag” fx. Det er måske en overdrivelse, som vi kalder for en hyperbel.

Ironi: Når man er ironisk så siger man fx: Obama Bin Ladin elsker Usa, han er en stort fan af President Bush.

Sarkasme: Sarkasme vil oftest være rettet mod en person og beregnet på at håne eller ydmyge personen, nogle sarkastiske ytringer er opbygget med et positivt udtryk stillet overfor en negativ situation fx: "Jeg er så glad for at min mor vækkede mig med støvsugning af mit værelse".

# data[].attributes.headline
Forløsning og uoverensstemmelsesteorien - Agnete 

# data[].attributes.subject
Forløsning og uoverensstemmelsesteorien - Agnete 

# data[].attributes.body
Forløsningsteorien

Forløsningsteorien er en af de tre teoretiske retninger indenfor humor. Det er der vi finder humor omkring forskellige tabuer. Vi oplever eller støder på mage forskellige ting i vores hverdag og nogle af dem er mindre rare end andre. Når vi har oplevet, tænkt eller gjort os erfaringer der er ubehagelige eller uacceptable, kan vi fortrænge dem til vores underbevidsthed. Men det går de ikke helt væk af og vi skal have det ud af vores system på den ene eller anden måde og én af de måder vi kan gøre det på er humor. Så det kan f.eks. bruges til at komme ud med noget sorg på en god måde.

Klip: https://www.youtube.com/watch?v=Lb5zUG9UzFE

Uoverensstemmelsesteorien

Uoverensstemmelsesteorien arbejder med at vi synes at ting der ikke stemmer med vores syn på verden eller ting der er skæve i forhold til vores hverdag, er sjove. Så ting vi ikke forventer eller er vant til. Det kan være misforståelser og når folk tager ting bogstaveligt. Overtrædelser af uskrevne normer f.eks. det klip vi så med Jan hvor der er en skriver et meget detaljeret klagebrev om shampooen i den lille kurv. Det er noget som man ikke forventer eller man ikke normalt ville gøre og det er med til at gøre det sjovt.

Klip: https://www.youtube.com/watch?v=beb8zCGMsbI

# data[].attributes.body
Betinget humor + overlegenhedsteorien

Betinget humor er når en joke/vits kun “fungerer” i visse omgivelser

F.eks. er døde baby jokes nok ikke egnet til nybagte forældre og

“Neger” jokes burde du nok ikke sige foran en flok sorte osv.

Hvis du ikke er i de rette omgivelser kan betinget humor måske endda blive lidt farligt for dig.

Overlegenhedsteorien

Bygger på at mennesker har behov for at føle sig bedre, større og mindre sårbare end andre og udtrykker det gennem humor.

Racistiske jokes er ofte det man tænker på når der snakkes om overlegenhedsteorien,

Men overordnet er det bare at man fremstiller en gruppe af folk som værende mindre værd end en selv.

Det kan eksempelvis være blondiner, kinesere, rige folk, politikere eller handicappede

Et andet eksempel er Quangs sang: https://www.youtube.com/watch?v=y3Gw3uc2f24

# data[].attributes.body
Etos, Patos og Logos:

Sproglige registre – der er 4 :)  Ethos, Pathos og Logos. Forklar begrebet tragikomisk.

Logos: fornuft og logik

Afsenderen lader sin argumentation være logisk – anvender logiske argumenter, der forekommer fornuftige, og som er rationelle (i form af videnskabelige undersøgelser, statistikker eller lignende).Styrken er, at man som modtager bliver rationelt overbevist, men ulempen er, at det kan blive tørt og kedeligt.

(https://www.youtube.com/watch?v=RuS-e-5oOiU)

0,37 bliver der sagt “min lærer kunne ikke engang finde ud af videoafspilleren, så jeg ville ikke have at han havde en pistol”.

Etos: troværdighed

Ved brug af forskellige argumenttyper og sproglige kneb forsøger afsenderen at opbygge en troværdighed, så afsenderen fremstår troværdig over for modtageren. Troværdighed kan opnås ved at være ekspert på et område. Det kan ske igennem uddannelse, men kan også være baseret på erfaringer – at en far til fem børn virker troværdig, når han fortæller om børneopdragelse. Uddannelsesniveau er en oplagt troværdighedskilde, og den anvendes eksempelvis i reklamer for tandpasta, hvor en skuespiller spiller tandlæge i hvid kittel og fortæller om egenskaberne ved netop denne tandpasta. Det er selvfølgelig altafgørende, at kilden udtaler sig inden for et område, som vedkommende er uddannet indenfor.

https://www.youtube.com/watch?v=lLqMIi2UnQg
0,13 “Oral-B er det el-tandbørstemærke som anbefales af flest danske tandlæger og tandplejere”.

Patos: Appellere til modtagerens følelser.

Modtageren vækker følelser – afsky, sympati, had eller kærlige følelser er blot enkelte eksempler på former for følelser, som en afsender kan appellere til. I modsætning til Logos, som handler om selve argumentet, handler patos om at sætte modtageren i en særlig sindstemning. Selve talen er i sig selv appellerende til følelserne, men det er også måden, de fremføres på, også – med kraftfuld stemme, gnist i øjnene og et åbent og dynamisk kropssprog, der udstråler styrke og vilje. Det kan derfor have en stærk effekt, men nogle gange falder argumentationen  til jorden fordi patos kan være for gennemskuelig og derfor virke åndssvagt.

(https://www.youtube.com/watch?v=h8bHSx57P6I)

0,22 “Mor, jeg flytter bare lige rundt om hjørnet”.

https://www.unicef.dk/alle-boern-skal-overleve-og-trives/underernaering/

Tragikomisk: tragisk og komisk på samme tid - absurd og grotesk. (https://www.youtube.com/watch?v=4fK3cjLz9Tg)

# data[].attributes.body
Anders Matthesen “Danskhed”

Anna og Lucas

Hvorfor bruger vi humor?

Vi bruger humor til at udtrykke vores egne holdninger. Enten ved at tage pis på andres, eller formidle vores egne så folk griner og dermed har lyst til at lytte. Humor bruges til at tale om tungere emner der ellers ikke er socialt accepteret at snakke om i dagligdagen. Politiske holdninger, tabuer og stereotyper.

Alment menneskeligt

Hverdag - opdragelse

Kritisere indretningen af samfundet ved at tage pis på folk

Stereotyper

Alle stor familie 2:58

Slå på trommen 4:56

Acne til jeg var fyldt 18 år  5:20

Amerikanere er selv fede 6:45

Forskel på befolkningsgrupper

Sort vs hvid (Racisme)

Tabuer

Hudfarve 2:10

Racisme

At være ond hvis man elsker sit land 6:14 - 6:29

Politik

Det er ikke noget jeg selv har valgt 4:15 - 5:08

Debat

Dannebrog 5:30 - 6:00

Danskhed

Link til video:

https://www.youtube.com/watch?v=-kP-xhFWkFY