# data[].attributes.body
Definitionsmagt: De voksne er i en overmægtig position ift. barnet - børn er afhængige af de reaktioner de får fra deres omsorgspersoner, som kan fremme børnenes selvstændighed idet den voksne kommunikere med barnet, kan dog derimod også underminere barnets selvstændighed og ikke mindst selvrespekt.
Anerkendelse: Barnet bliver anerkendt accepteret som et menneske trods dets forskelligheder. Der er ligeværd mellem pædagog og barn.

# data[].attributes.body
Egenkontakt: Kontakten til din egen krop og dine personlige følelser og derudover evnen til at være fokuseret og nærværende, have hjertet med og bevare det professionelle fokus og en privat afgrænsning.
Kommunikationslæsning og kontaktevne: Evnen til at kunne se, lytte, sanse og mærke. Dette er både den verbale og kropslige kommunikation. Denne evne er med til at skabe en tillidsvækkende kontakt med andre og til at sætte grænser.

Lederskab over gruppe eller situation: Man får et professionelt overblik, centrering, udstråling og klart lederskab over en gruppe/situation. Man får evnen til at indtage/holde et rum med en kropsligt forankret autoritet så det sundt.

# data[].attributes.body
1. Det humanistiske menneskesyn, repræsenteret af Platon (ca. 427-347 f.Kr.)

2. Det naturalistiske menneskesyn, repræsenteret af Jean-Jacques Rousseau (1712-1778)

3. Det pragmatiske menneskesyn, repræsenteret af John Dewey (1859-1952)

# data[].attributes.body
1. Undervisningstonen
2. Udvekslingstonen

# data[].attributes.body
Social kommunikationstil: Indleder konstante samtaler med andre, og respondere meget over andres initiering

Afventende kommunikationsstile: Imiterer sjælendt, ofte uden for gruppen i samtaler og aktiviteter

Egen dagsordnen som kommunikationstil: Lege alene, uinteresseret i at snakke med andre

Passiv kommunikationstile: Vil sjælendt respondere eller initiere en samtale

# data[].attributes.body
At hjælpe det enkle menneske med at udfolde sit unikke væsen. Det er målet at hjælpe brugeren/barnet med at udvikle sig på den bedst mulige måde.

# data[].attributes.body
- Narrativ psykologi

- Det sociokulturelle udviklingssyn (Karsten Hundeide)
- Kognitiv psykologi

- Personlighedspsykologi

- Udviklingspsykologi (Daniel Stern, Mary Ainsworth)

# data[].attributes.body
Dette handler om hvordan barnet bliver mødt med deres følelser. Det bliver lettere for dem at rumme følelser som trist, hvis man hjælper barnet med at sætte ord på, så de ikke bliver overvældet. Det samme gælder også begejstring og glæde.

Fejlafstemning: Hvis forældres ikke genspejler spædbarnets tilstand.
Imitation: Kunne komme ind på andres subjektive oplevelser. Dette imiterer dog kun det ydre oplevelse og ikke den indre.

# data[].attributes.body
Tilknytningsadfærd: Medfødt
Tilknytningsmønster: Udvikles gennem forældre-barn-relation. Gør det nemmere i fremtiden for, at barnet kan genkende andres følelser og derudover kunne udtrykke andres følelser. Derudover kan man også udvise empati ved at give andre trøst og generelt være interesseret i samspil og fællesskab.

# data[].attributes.body
Kontingent spejling: Den samme følelsestype der bliver formidlet tilbage til barnet fra den voksne (medfølelse/genkendelse)
Ikke kontingent spejling: En anden følelsestype end den,  barnet formidler, formidles tilbage (ingen medfølelse/genkendelse)
Markeret spejling: Man viser ikke den samme følelsestype, men lever sig alligevel ind i deres følelser (regulering af negative følelser)
Umarkeret spejling: Pædagogen giver barnet en oplevelse af, at pædagogen føler det samme som barnet (forstærkning af negative følelser)

# data[].attributes.body
Betegner mennesket i mødet med andre mennesker er i en åben, modtagelig stilling.
Det der kendetegner stemthed er, at den forbindelse til en åbenhed i kropslig energi og vitalitet.

# data[].attributes.headline
Albert Mehrabian model om kommunikation 

# data[].attributes.subject
Albert Mehrabian model om kommunikation 

# data[].attributes.body
Vi skaber os selv gennem fortællinger, som vi fortæller os selv. Både hvad andre fortæller og hvad vi selv fortæller. (Selvfortælling)
Modnarrativer: Noget imod ens selvnarrativ eller narrativ om en anden person.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pixibog (Narrativer, sprog relaton og udvkilng) (1)

# data[].attributes.body
Indenfikation: At have noget tilfælles med/ligne med en anden person, en bestemt gruppe mennesker eller en bestemt kategori.

Modindenfikation: Det vil sige at man at formere sin identitet i forhold til sin modsætning

# data[].attributes.body
Akkomodation: I mødet med det nye tilpasser man sig selv til de givne omgivelser, eftersom de etablerede skemaer ikke er tilstrækkelige nok. Sådan sker der ny læring og nye kognitive skemaer dannes.

Assimilation: Når man oplever noget nyt/ukendt, som man forsøger at forstå ud fra ens tidligere erfaringer om, hvordan tingene hænger sammen. Disse tidligere erfaringer kaldte Piaget for kognitive skemaer.

# data[].attributes.body
Kasser med særlige forventninger.
Feks Som kvinder har man typisk langt hår og mænd har typisk kort

# data[].attributes.body
Primær socialisering, den socialisering der foregår derhjemme (i familien)

Sekunder socialisering,  den socialisering der foregår ude for hjemmet.

Dobbeltsocialisering, den primære og sekundære socialisering smelter sammen. Både relationen til forældrene og pædagogerne i børnehaven har f.eks. stor betydning.

Selvsocialisering, det er der hvor samværet med andre børn og voksne er et samspil, hvor barnet ikke blot påvirkes af andre men er en aktivt medspiller i denne proces.

Interaktionslogik, forskellige interaktionslogikker betyder at der er forskellige forventninger og koder for adfærd i de to verdener, uden at forskellen nødvendigvis er synlig eller bevidst for hverken børn eller voksne.

Civilisering, omhandler den hensigt der er om at gøre noget til at være dannet og som et respektabelt individ.

# data[].attributes.body
Inklusion - handler om at alle børn er til stede, føler sig anerkendte og accepterede og at de får læring og udvikling igennem fællesskabet.

Eksklusion - at blive udelukket fra fællesskabet

# data[].attributes.body
-Fiktionsfære
-Regisfære
-Realsfære

# data[].attributes.body
Den nærmeste udviklingzone er der hvor der sker læring og udvikling hos barnet med støtte fra en voksen. "fx. hvis et barn næsten kan tage sko på selv, så giver den voksen det lille "skub" der mangler, så barnet til sidst kan selv.

# data[].attributes.body
Du kan igangsætte pædagogiske tiltag, som fremmer forskellige målgruppers udvikling og læring. Det vil sige, at du kan tilrettelægge, gennemføre og evaluere pædagogiske indsatser og aktiviteter.

-Igennem vores tid har vi arbejdet med de forskellige målgrupper og haft cases. Her har vi lært at tilrettelægge, gennemføre og evaluere pædagogiske indsatser og aktiviteter

Du tilegner dig pædagogiske teorier og undersøgelsesmetoder, som du reflekterer over, argumenterer for og anvender, når du igangsætter pædagogiske tiltag.

-Vi har arbejdet med en masse teorier og undersøgelsesmetoder, som vi nu kan anvende når vi skal argumentere for vores pædagogiske tilgang

Du kan selvstændigt finde relevant viden, som du inddrager i din faglige argumentation. Du kan kildeangive efter APA-standarden.

-Vi kan selvstændigt finde relevant viden som vi kan inddrage og vi kan kildeangive APA-standarden

Du kan reflektere over og argumentere for egen læring.

- Vi kan reflektere og argumentere for egen læring.

Du kan indgå i forskellige former for gruppearbejde, udarbejde gruppekontrakter samt tilrettelægge og afholde gruppemøder

- Vi har lært at indgå i forskellige grupper og dermed arbejde i de forskellige grupper.

# data[].attributes.body
Hænger sammen med NUZ- modellen, da stilladset er helt grundlæggende for at barnet kan være i den nærmeste udviklingszone. Stilladset er en midlertidig støtte som pædagogen "bygger" for barnet indtil det til sidst kan fjernes og barnet ender i kan selv- zonen.

Et godt stillads er kendetegnet ved at det skaber en interesse for den givende opgave, hos barnet og styrker barnets evne til problemløsning

# data[].attributes.body
Resonans: Når man er gode sammen og der er god kemi mellem brugeren og pædagogen.
Her kan man tilkoble stemteresonansoplevelser som er når man som pædagog udviser en energi og åbenhed som opfylder de behov som brugeren har.

Dissonans: Når man derimod ikke klikker godt sammen og pædagogen ikke møder brugerens behov.
Herunder er stemtedissonansoplevelser når brugeren som sagt ikke får mødt sine behov og det kan være konfliktskabende og udfordrende.