# data[].attributes.headline
За Маннгаймом природа не має цінності, але має субстракт можливого сенсу. На мою думку, сама культура не з'явилася б і не мала б своєї цінності, без існування природи. Адже культура - це облагороджена (оброблена) природа (Cultura — «обробіток», «обробляти»). Культура черпає натхнення від природніх сенсів. Навіть наші почуття та інстинкти зараз є цікавими для вивчення із культурологічної позиції. Культура почуттів існує. А хіба почуття - це не щось природнє? 

# data[].attributes.subject
За Маннгаймом природа не має цінності, але має субстракт можливого сенсу. На мою думку, сама культура не з'явилася б і не мала б своєї цінності, без існування природи. Адже культура - це облагороджена (оброблена) природа (Cultura — «обробіток», «обробляти»). Культура черпає натхнення від природніх сенсів. Навіть наші почуття та інстинкти зараз є цікавими для вивчення із культурологічної позиції. Культура почуттів існує. А хіба почуття - це не щось природнє? 

# data[].attributes.headline
Кожен історичний етап, справді, формує новий культурний процес, нові поняття та сенси. Так українська культура поступово сформувала потребу у власній державності, завдяки  діяльності культурних діячів, формуванню нової культурної еліти. Адже етнічна культура ще не формує засад державності. Це робить інтелектуально-культурне середовище творців, науковців, соціальних діячів, тих, хто створює сенси, аналізує, має візію. Питання про потребу власної державності, хоч і піднімалось у декількох епохах, почало активно шукати своє вирішення лише на початку 20 ст.

# data[].attributes.subject
Кожен історичний етап, справді, формує новий культурний процес, нові поняття та сенси. Так українська культура поступово сформувала потребу у власній державності, завдяки  діяльності культурних діячів, формуванню нової культурної еліти. Адже етнічна культура ще не формує засад державності. Це робить інтелектуально-культурне середовище творців, науковців, соціальних діячів, тих, хто створює сенси, аналізує, має візію. Питання про потребу власної державності, хоч і піднімалось у декількох епохах, почало активно шукати своє вирішення лише на початку 20 ст.

# data[].attributes.headline
Наприклад, для епохи Ренесансу характерно відродження культу античності у новій трансляції цінностей (гуманізму, краси, гармонії, гідності...), що дало поштовх до появи нових творів мистецтва та їх сенсів. Водночас культура Ренесансу не стала простим поверненням до античності. Вона її розвинула та інтерпретувала по-новому, виходячи із змінених історичних умов. Тому культура епохи Ренесансу стала результатом синтезу старого і нового.

# data[].attributes.subject
Наприклад, для епохи Ренесансу характерно відродження культу античності у новій трансляції цінностей (гуманізму, краси, гармонії, гідності...), що дало поштовх до появи нових творів мистецтва та їх сенсів. Водночас культура Ренесансу не стала простим поверненням до античності. Вона її розвинула та інтерпретувала по-новому, виходячи із змінених історичних умов. Тому культура епохи Ренесансу стала результатом синтезу старого і нового.

# data[].attributes.headline
Погоджуюсь із твердженням автора (с.239-240) про те, що час не можна змінювати місцями, не можна без підготовчої роботи, ні в минулому, ні в сучасному блукати просто так, не можна підтримувати зв'язки з минулим так само, як із сучасним, без перебудови позицій, критеріїв та понять. Це підтверджує дослідницький підхід до трактування культурного процесу, який весь час змінюється, оновлюється.

# data[].attributes.subject
Погоджуюсь із твердженням автора (с.239-240) про те, що час не можна змінювати місцями, не можна без підготовчої роботи, ні в минулому, ні в сучасному блукати просто так, не можна підтримувати зв'язки з минулим так само, як із сучасним, без перебудови позицій, критеріїв та понять. Це підтверджує дослідницький підхід до трактування культурного процесу, який весь час змінюється, оновлюється.

# data[].attributes.body
коментар

# data[].attributes.headline
Поняття погляду "знизу вгору" виникає ще у Платона у його праці "Бенкет". Філософ розкриває процес пізнання духовного через тілесне (від простішого та доступнішого до духовного (вищого)).  "Закохавшись в одне прекрасне тіло, ми незабаром розкриваємо для себе ідею Краси, як такої, що об'єднує в один символ всі прекрасні тіла. Однак через неї ми починаємо більше любити не тіло, а душу, створюючи образ Прекрасної Душі" ("Бенкет" Платон), відповідно через розуміння ідеї прекрасного тіла, ми починаємо розуміти ідею прекрасної душі.

# data[].attributes.subject
Поняття погляду "знизу вгору" виникає ще у Платона у його праці "Бенкет". Філософ розкриває процес пізнання духовного через тілесне (від простішого та доступнішого до духовного (вищого)).  "Закохавшись в одне прекрасне тіло, ми незабаром розкриваємо для себе ідею Краси, як такої, що об'єднує в один символ всі прекрасні тіла. Однак через неї ми починаємо більше любити не тіло, а душу, створюючи образ Прекрасної Душі" ("Бенкет" Платон), відповідно через розуміння ідеї прекрасного тіла, ми починаємо розуміти ідею прекрасної душі.

# data[].attributes.body
приклад

# data[].attributes.headline
Це твердження нагадало мені про поняття "екзистенції" (існування) та "есенції" (сутність). Для людини існування передує сутності, адже вона спочатку існує в унікальних обставинах, а потім сама себе творить (екзистенціалізм), до того ми не знаємо "ким" людина є. Однак ми зразу знаємо чим є речі, їхня есенція передує екзистенції. Із твердження Маннгайма "Культура стає цінністю..." ми розуміємо, що культура як і людина лише згодом набуває своєї сутності.

# data[].attributes.subject
Це твердження нагадало мені про поняття "екзистенції" (існування) та "есенції" (сутність). Для людини існування передує сутності, адже вона спочатку існує в унікальних обставинах, а потім сама себе творить (екзистенціалізм), до того ми не знаємо "ким" людина є. Однак ми зразу знаємо чим є речі, їхня есенція передує екзистенції. Із твердження Маннгайма "Культура стає цінністю..." ми розуміємо, що культура як і людина лише згодом набуває своєї сутності.

# data[].attributes.body
коментар

# data[].attributes.headline
Що автор розуміє під поняттям "духовна реальність?" Чи можна зробити однозначний висновок того, що культура є духовною, однак не реальною, а природа (як антипод культури) - відповідно реальною, однак позбавленою духовності? 

# data[].attributes.subject
Що автор розуміє під поняттям "духовна реальність?" Чи можна зробити однозначний висновок того, що культура є духовною, однак не реальною, а природа (як антипод культури) - відповідно реальною, однак позбавленою духовності? 

# data[].attributes.body
ст. 246

# data[].attributes.headline
Науки про дух не можна досліджувати аналогічно природничим наукам, адже об'єкт пізнання змінний.

# data[].attributes.subject
Науки про дух не можна досліджувати аналогічно природничим наукам, адже об'єкт пізнання змінний.

# data[].attributes.headline
Суб'єктом наукового пізнання культури є не лише гносеологічний суб'єкт, а вся людина 

# data[].attributes.subject
Суб'єктом наукового пізнання культури є не лише гносеологічний суб'єкт, а вся людина 

# data[].attributes.body
В. Дільтей

# data[].attributes.headline
Науки про культуру є частиною процесу, який вони описують: суб'єкт = об'єкт

# data[].attributes.subject
Науки про культуру є частиною процесу, який вони описують: суб'єкт = об'єкт

# data[].attributes.body
Г. Гегель

# data[].attributes.headline
Логіко-методологічний аналіз науки про культуру

# data[].attributes.subject
Логіко-методологічний аналіз науки про культуру

# data[].attributes.body
(від грец. γνώσις — «пізнання» і λόγος — «вчення, наука») — теорія пізнання, розділ філософії.

# data[].attributes.headline
Поява нових способів інтерпретації творів духовної реальності: "зверху вниз" (від складнішого поняття до простішого) та "знизу вверх" (від бездуховного до духовного) - методологічний парадокс

# data[].attributes.subject
Поява нових способів інтерпретації творів духовної реальності: "зверху вниз" (від складнішого поняття до простішого) та "знизу вверх" (від бездуховного до духовного) - методологічний парадокс

# data[].attributes.headline
Соціогенетична концепція є наслідком формування нового погляду на суспільство 

# data[].attributes.subject
Соціогенетична концепція є наслідком формування нового погляду на суспільство 

# data[].attributes.headline
Виникнення соціології культури 

# data[].attributes.subject
Виникнення соціології культури 

# data[].attributes.headline
Виникає напрям для осягнення природи соціальних відносин з понятійним апаратом, незалежним від економічного і юридичного порядків (Г. Зіммер та М. Вебер)

# data[].attributes.subject
Виникає напрям для осягнення природи соціальних відносин з понятійним апаратом, незалежним від економічного і юридичного порядків (Г. Зіммер та М. Вебер)

# data[].attributes.headline
Яким чином теократична система суспільства пізніше виступає в якості антиподу теократичної концепції, яка продовжує і далі існувати у вигляді підводної течії і в епоху реформації преживає новий розквіт?

# data[].attributes.subject
Яким чином теократична система суспільства пізніше виступає в якості антиподу теократичної концепції, яка продовжує і далі існувати у вигляді підводної течії і в епоху реформації преживає новий розквіт?

# data[].attributes.body
ст. 243

# data[].attributes.headline
Звільнення суспільного від релігійних вірувань відкрило шлях до соціологічних досліджень

# data[].attributes.subject
Звільнення суспільного від релігійних вірувань відкрило шлях до соціологічних досліджень

# data[].attributes.headline
Спочатку існувала статична картина суспільства, пізніше - динамічна концепція економічних і суспільних систем.

# data[].attributes.subject
Спочатку існувала статична картина суспільства, пізніше - динамічна концепція економічних і суспільних систем.

# data[].attributes.headline
Проблема культури сформувалась майже одночасно із проблемою суспільства

# data[].attributes.subject
Проблема культури сформувалась майже одночасно із проблемою суспільства

# data[].attributes.headline
Природа - це людські інстинкти, чуттєвість, через їхній несвідомий характер та неісторичність.

# data[].attributes.subject
Природа - це людські інстинкти, чуттєвість, через їхній несвідомий характер та неісторичність.

# data[].attributes.headline
Природа як антипод сучасного поняття культури - позбавлена сенсу і цінності, є лише субстратом можливого сенсу.

# data[].attributes.subject
Природа як антипод сучасного поняття культури - позбавлена сенсу і цінності, є лише субстратом можливого сенсу.

# data[].attributes.headline
Культура стає цінністю, коли перестає існувати як буття

# data[].attributes.subject
Культура стає цінністю, коли перестає існувати як буття

# data[].attributes.headline
Зміст як продукт творчого суб'єкту відділяється від речей

# data[].attributes.subject
Зміст як продукт творчого суб'єкту відділяється від речей

# data[].attributes.headline
Культура суспільства (Gesellschaft)

# data[].attributes.subject
Культура суспільства (Gesellschaft)

# data[].attributes.body
- це сукупність матеріальних і духовних цінностей, створених людьми протягом століть, досягнутий людством рівень історичного розвитку, ступінь цивілізованості суспільства, інтелектуального, духовного розвитку, гуманістичного світогляду.

# data[].attributes.headline
Культура спільності (Gemeindschaft)

# data[].attributes.subject
Культура спільності (Gemeindschaft)

# data[].attributes.body
- це сукупність творінь, цінностей і способів поведінки, які прийняті і визнані спільністю і набули значення для її членів, визначаючи поведінку, що вважається «обов'язковою», наприклад, правила пристойності, правила співжиття і т.д.

# data[].attributes.headline
Протиріччя між "культурою суспільства" і "культурою спільності"

# data[].attributes.subject
Протиріччя між "культурою суспільства" і "культурою спільності"

# data[].attributes.headline
Кожній епосі властивий свій культурний процес

# data[].attributes.subject
Кожній епосі властивий свій культурний процес

# data[].attributes.headline
Онтологічна перевага власного культурного середовища і переживання його "не як тимчасову форму"

# data[].attributes.subject
Онтологічна перевага власного культурного середовища і переживання його "не як тимчасову форму"

# data[].attributes.headline
Поштовх до синтезу понять культури, який призвів до появи сучасного поняття культури (домінування культури)

# data[].attributes.subject
Поштовх до синтезу понять культури, який призвів до появи сучасного поняття культури (домінування культури)

# data[].attributes.headline
6)Принцип усвідомлення суспільного характеру феномена культури

# data[].attributes.subject
6)Принцип усвідомлення суспільного характеру феномена культури

# data[].attributes.headline
5)Культура VS Природа

# data[].attributes.subject
5)Культура VS Природа

# data[].attributes.headline
4)Переживання феномена культури відповідно до освіти, ідеал освіти

# data[].attributes.subject
4)Переживання феномена культури відповідно до освіти, ідеал освіти

# data[].attributes.headline
3)Усвідомлення процесуального характеру культури

# data[].attributes.subject
3)Усвідомлення процесуального характеру культури

# data[].attributes.headline
2)Розуміння відносності і минучості будь-якої історичної форми феномена культури

# data[].attributes.subject
2)Розуміння відносності і минучості будь-якої історичної форми феномена культури

# data[].attributes.headline
1)Релятивізація окремих сфер культури, ціннісний аспект на всій їх сукупності

# data[].attributes.subject
1)Релятивізація окремих сфер культури, ціннісний аспект на всій їх сукупності

# data[].attributes.body
Релятивізм - це відносність

# data[].attributes.headline
6 чинників визначення сучасного поняття культури

# data[].attributes.subject
6 чинників визначення сучасного поняття культури

# data[].attributes.body
Поєднання історизму і надісторизму;
Процес - самодостатня цінність;
Єдність протилежностей (Гегель)

# data[].attributes.body
Минуле переживається як історія (історичність); переживає історичність лише в одному історичному періоді; поводження з явищами минулого, як із сучасними; намагання вплинути на реальність шляхом її "організації"

# data[].attributes.headline
Просвітницький

# data[].attributes.subject
Просвітницький

# data[].attributes.body
Етична культура Просвітництва, Кант, цінності переносяться на весь феномен культури, властива надісторичність

# data[].attributes.headline
3 основні типи стабілізації світогляду

# data[].attributes.subject
3 основні типи стабілізації світогляду

# data[].attributes.body
Лежать в основі науки про культуру (Філософія культури)

# data[].attributes.headline
Культура - процес постійного становлення та зміни вищих сенсів

# data[].attributes.subject
Культура - процес постійного становлення та зміни вищих сенсів

# data[].attributes.headline
Культура - позачасова абстрактна сила

# data[].attributes.subject
Культура - позачасова абстрактна сила

# data[].attributes.headline
Ціннісний акцент - до феномена культури

# data[].attributes.subject
Ціннісний акцент - до феномена культури

# data[].attributes.headline
Одна шкала цінностей існує в межах одного покоління

# data[].attributes.subject
Одна шкала цінностей існує в межах одного покоління

# data[].attributes.headline
Чуттєвість до культури минулого; наукове-історичне пізнання

# data[].attributes.subject
Чуттєвість до культури минулого; наукове-історичне пізнання

# data[].attributes.headline
Поява культурного процесу

# data[].attributes.subject
Поява культурного процесу

# data[].attributes.headline
Магічна епоха 

# data[].attributes.subject
Магічна епоха 

# data[].attributes.body
Епоха Ренесансу

# data[].attributes.headline
Теорія про автономію мистецтва

# data[].attributes.subject
Теорія про автономію мистецтва

# data[].attributes.headline
Теологія (не)= мистецтво

# data[].attributes.subject
Теологія (не)= мистецтво

# data[].attributes.headline
Теорія про автономію розуму

# data[].attributes.subject
Теорія про автономію розуму

# data[].attributes.headline
Теологія (не)= філософія та наука 

# data[].attributes.subject
Теологія (не)= філософія та наука 

# data[].attributes.headline
Боротьба культурних сфер за автономію

# data[].attributes.subject
Боротьба культурних сфер за автономію

# data[].attributes.headline
Суспільний розвиток

# data[].attributes.subject
Суспільний розвиток

# data[].attributes.headline
Випадання найвищої ієрархічної ланки (зміна ієрархічних стосунків)

# data[].attributes.subject
Випадання найвищої ієрархічної ланки (зміна ієрархічних стосунків)

# data[].attributes.headline
Зміна духу часу

# data[].attributes.subject
Зміна духу часу

# data[].attributes.headline
Ціннісний акцент

# data[].attributes.subject
Ціннісний акцент

# data[].attributes.headline
Колективна свідомість

# data[].attributes.subject
Колективна свідомість

# data[].attributes.headline
Ієрархічна структура життя

# data[].attributes.subject
Ієрархічна структура життя

# data[].attributes.headline
Культура - найвища ланка в ієрархічній структурі суспільного життя

# data[].attributes.subject
Культура - найвища ланка в ієрархічній структурі суспільного життя

# data[].attributes.headline
Нове ставлення до творів духовної діяльності

# data[].attributes.subject
Нове ставлення до творів духовної діяльності

# data[].attributes.headline
Розвиток культури

# data[].attributes.subject
Розвиток культури

# data[].attributes.headline
Феноменологічний підхід

# data[].attributes.subject
Феноменологічний підхід

# data[].attributes.body
Феноменологія - вчення про феномени. (Наука про досвід)
Феномен – це явище, яке досягається в чуттєвому досвіді.
Феноменологія намагається створити умови для об'єктивного вивчення того, що зазвичай вважається суб'єктивним — свідомості та таких її проявів, як судження, сприйняття та почуття.

# data[].attributes.headline
Філософія культури

# data[].attributes.subject
Філософія культури

# data[].attributes.headline
Феномен культури

# data[].attributes.subject
Феномен культури

# data[].attributes.headline
Науки про дух

# data[].attributes.subject
Науки про дух

# data[].attributes.body
Geisteswissenschaften (нім.) - це сукупність таких гуманітарних наук, як філософія, історія, філологія, музикознавство, лінгвістика, театрознавство, літературознавство, медіа-дослідження, а іноді навіть теологія та юриспруденція, які є традиційними в німецьких університетах від XIX ст

# data[].attributes.body
У стані зародження (лат.)

# data[].attributes.headline
Епоха модерну

# data[].attributes.subject
Епоха модерну

# data[].attributes.headline
Соціологія культури

# data[].attributes.subject
Соціологія культури

# data[].attributes.headline
4.Своєрідність науки про культуру.

# data[].attributes.subject
4.Своєрідність науки про культуру.

# data[].attributes.headline
3. Суспільна обумовленість творів культури.

# data[].attributes.subject
3. Суспільна обумовленість творів культури.

# data[].attributes.headline
2.Характеристика сучасного поняття культури.

# data[].attributes.subject
2.Характеристика сучасного поняття культури.

# data[].attributes.headline
1.Чому соціологія культури виникла тільки в нашу епоху?

# data[].attributes.subject
1.Чому соціологія культури виникла тільки в нашу епоху?

# data[].attributes.headline
Питання до тексту

# data[].attributes.subject
Питання до тексту

# data[].attributes.headline
Про специфіку культурно-соціологічного пізнання. Частина I Соціологія соціології

# data[].attributes.subject
Про специфіку культурно-соціологічного пізнання. Частина I Соціологія соціології

# data[].attributes.body
Карл Маннгайм