# data[].attributes.body
https://portals.clio.me/dk/geografi/forloeb/show-unitplan/?unit_plan=8db32dab-9e81-4189-a758-dcd09ecb4fd6&is_preview=1&cHash=b39c8ef0053d3bbbb53c4be527695b81

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om forløbet

Tag en dyb indånding - og pust ud. Din udåndingsluft indeholder CO ₂ fra den forbrændingsproces, der skaffer dig energi. På samme måde bliver der udledt CO ₂, når vi afbrænder fossile brændsler for at udnytte den energi, der er lagret i dem til fx transport.

CO ₂ er med til at holde på Jordens varme, så vores klode er beboelig. Men siden industrialiseringens begyndelse i 1800-tallet er mængden af CO ₂ i atmosfæren steget, og det er medvirkende til, at klimaet forandrer sig.

I forløbet skal I først igennem en fælles introduktion til emnet, få faglig viden om emnet, og til sidst skal I fordybe jer i jeres selvvalgte problemstilling.

I skal bruge alle tre fag til at belyse problemstillingen. I skal udforme en problemstilling, søge informationer, foretage undersøgelser og udvikle modeller. Det er kompetencer, som I skal kunne vise til den fællesfaglige prøve i naturfagene ved afslutningen af 9. klasse. Ved forløbets afslutning skal I vise enten en undersøgelse eller en model, som I har lavet i forbindelse med jeres arbejde.

Læringsmål

Se på læringsmålene. Hvad kan du lige nu, og hvad vil du gerne kunne efter forløbet?

# data[].attributes.attachment_link.description
Tag en dyb indånding - og pust ud. Din udåndingsluft indeholder CO 2 fra den forbrændingsproces, der skaffer dig energi. På samme måde bliver der udledt CO 2, når vi afbrænder fossile brændsler for at udnytte den energi, der er lagret i dem til fx transport.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erhvervsstrukturen i et land fortæller ikke blot om fordelingen mellem erhvervene men også om landets økonomiske placering mellem andre lande. Geotemas statistikker rangordner Verdens lande, bl.a. i forhold til andelen af erhvervsaktive i de forskellige erhvervsgrupper.

En høj grad af primære erhverv er en indikator på lav teknologisk udvikling, mens omvendt en høj grad af tertiære erhverv er indikator på et højt teknologisk stadie.

# data[].attributes.attachment_link.description
Erhvervsstrukturen i et land fortæller ikke blot om fordelingen mellem erhvervene men også om landets økonomiske placering mellem andre lande. Geotemas statistikker rangordner Verdens lande, bl.a. i forhold til andelen af erhvervsaktive i de forskellige erhvervsgrupper. En høj grad af primære erhverv er en indikator på lav teknologisk udvikling, mens omvendt en høj grad af tertiære erhverv er indikator på et højt teknologisk stadie.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmark er et landbrugsland, og to tredjedele af Danmarks areal er dyrket næsten udelukkende som intensivt landbrug. Langt det meste grundvand dannes under de dyrkede arealer, og det er samtidig herfra nogle af de stoffer, der kan forurene grundvandet, kommer. Det er især nitrat og pesticider fra tidligere tiders brug af i dag forbudte stoffer, der udgør et problem for grundvandet.

Nitrat

Nitrat stammer først og fremmest fra husdyrgødning, som landmanden spreder ud på marken. Nitrat opløses let i vandet og bliver med regnvandet ført ud i vandløbene og ned i grundvandet.

Nitraten udgør især et problem for grundvandet, de steder i landet, hvor jordbunden består af sand og grus, eller der hvor kalken ligger tæt ved jordoverfladen. Her siver nitraten lettere ned i grundvandet end der, hvor den skal igennem et lerlag. Nitratproblemet er størst i det såkaldte "nitratbælte" (Nordjylland, Viborg og Århus), som domineres af sandede jorde.

Det er kun den nitrat, som ikke bliver optaget af afgrøderne, der skyller væk med vandet. Derfor er der i Danmark, ligesom i resten af EU, skrappe regler for, hvordan man skal gøde markerne.

Pesticider

Vi skal undgå, at der kommer pesticider i grundvandet. Derfor må der i Danmark kun bruges godkendte pesticider. En af betingelserne for, at de kan godkendes er, at de bliver nedbrudt hurtigt på marken. En anden betingelse er, at de stoffer, de nedbrydes til, heller ikke må havne i grundvandet.

Flere steder er der spor i grundvandet af de pesticider, der blev brugt før i tiden, både i landbruget, skovbrug, gartnerier, på fortove og i private haver. Nogle kan også stamme fra de rester, man før i tiden gravede ned i jorden for at "slippe af med dem".
Læs mere om kontrollen med pesticider i drikkevandet

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmark er et landbrugsland, og to tredjedele af Danmarks areal er dyrket næsten udelukkende som intensivt landbrug. Langt det meste grundvand dannes under de dyrkede arealer, og det er samtidig herfra nogle af de stoffer, der kan forurene grundvandet, kommer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Publikationen analyserer nordiske virksomheders engagement i globale værdikæder. Analysen er baseret på et helt nyt datamateriale. Data giver bl.a. mulighed for at analysere forskelle mellem store og små virksomheders samt multinationale selskabers betydning for eksport, import og værdiskabelse.

Blandt resultaterne er, at beskæftigelsen i virksomheder i Danmark er mere afhængig af eksportefterspørgslen, end i Norge, Sverige og Finland. Det nye datamateriale betyder, at man for første gang kan opdele eksportefterspørgslens påvirkning på beskæftigelsen i virksomheder på hhv. direkte og indirekte eksport. Indirekte eksportefterspørgsel opstår, når virksomheder er underleverandører til virksomheder, der står for den endelige direkte eksport.

Publikationen er resultatet af et samarbejde mellem Danmarks Statistik, OECD og statistikkontorerne i Finland, Norge og Sverige. Publikationen er resultatet af et projekt, som Nordisk Ministerråd har medfinansieret. Som en del af samme projekt er udgivet publikationen Services and Goods Exports from the Nordics - Strongholds and profiles of exporting enterprises.

Denne analyse følger op på publikationen Nordic Exports of Goods and Exporting Enterprise fra 2014. Udover en opdatering af den tidligere analyse bidrager den nærværende rapport med ny viden om forskellige aspekter knyttet til virksomheder i de nordiske lande i relation til globaliseringen og globale værdikæder:

Analysen dækker denne gang også international handel med tjenester, som er af stigende betydning for de nordiske lande.

Analysen bidrager ligeledes med profilering af virksomheder, der er engageret i international handel med tjenester, og er som sådan den første komparative analyse af sin art.

De vareeksporterende virksomheder i de nordiske lande analyseres yderligere med fokus på virksomhedernes forskellige karakteristika og disses betydning for virksomhedernes performance - virksomhedsstørrelse (med fokus på små og mellemstore virksomheder, SMV'ere), ejerskabsland samt alder (internationalt orienterede nye virksomheder, herunder de såkaldte born globals).

Rapportens hovedkonklusioner for Danmark:

Vareeksporten steg 3 pct. fra 79 til 82 mia. euro fra 2008 til 2012, mens Danmarks andel af EU-27 vareeksport faldt fra 2,0 til 1,8 pct.

Stigende eksport til BRIK-landene (49 pct.), Next-11 (21 pct.) og USA (31 pct.). Øget andel af EU-27 vareeksporten til BRIK og USA, men faldende andel til Next-11 (nye vækstmarkeder, som bl.a. tæller lande som Tyrkiet, Mexico og Indonesien).

Høj vækst i eksporten af de tre produktmæssige styrkepositioner: medicinske og farmaceutiske produkter, huder, skind og pelsskind samt levende dyr. Medicinske og farmaceutiske produkter har en central styrkeposition med høj vækst i eksporten på tre markeder: Det amerikanske marked, BRIK-landene og Next-11.

Små og mellemstore virksomheder bidrager væsentligt til vareeksporten, også til de nye vækstmarkeder. Samlet har de ligesom de store virksomheder genvundet eksportniveauet fra før krisen.

Inden for industrien er der en bedre udvikling i beskæftigelse og værditilvækst pr. ansat i de eksporterende end i de ikke-eksporterende virksomheder, uanset virksomhedsstørrelse.

For yderligere information kontakt Peter Bøegh Nielsen på tlf. 39 17 31 11.

Publikationen dokumenterer en af effekterne af globaliseringen: De udenlandske firmaer har stigende betydning for dansk økonomi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikationen analyserer nordiske virksomheders engagement i globale værdikæder. Analysen er baseret på et helt nyt datamateriale. Data giver bl.a. mulighed for at analysere forskelle mellem store og små virksomheders samt multinationale selskabers betydning for eksport, import og værdiskabelse. Blandt resultaterne er, at beskæftigelsen i virksomheder i Danmark er mere afhængig af eksportefterspørgslen, end i Norge, Sverige og Finland.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er globalisering?

Globalisering er et svært begreb at forholde sig til.

Meget forenklet kan man sige, at globalisering er en måde at tale om samfundets udvikling - både den nære udvikling i dit eget liv, din by eller dit land og udviklingen i samfund langt fra dig. Det er altså 'både og', for tingene hænger sammen.

Med globaliseringen er verdens lande kommet tættere på hinanden, og vi er blevet mere afhængige af hinanden. Verden er på en eller anden måde blevet mindre - eller føles mindre.

4 ting, globalisering har indflydelse på

Globalisering har indflydelse på både kultur, politik, teknologi og økonomi.

Se nogle eksempler på, hvad globaliseringen gør for et land som Danmark:

1. Kultur

Maden, som vi nu kan købe og spise i Danmark, stammer fra andre lande - for eksempel sushi eller tortillas.

Film fra Danmark er på filmfestivaller rundt om i hele verden og sælges også til mange forskellige lande.

Et andet eksempel på globaliseringens indflydelse på kulturen er fra 2010, hvor den lille havfrue blev transporteret helt til Shanghai i Kina til en verdensudstilling for at fremme viden om dansk kultur og muligheder for handel.

2. Politik

I Folketinget bliver der diskuteret spørgsmål som eksempelvis, hvorvidt udenlandske arbejdere i Danmark skal kunne sende børnepenge til deres børn hjemme i deres eget land eller ej.

Lovgivning i EU er også et eksempel på globalisering i politik. Love, der både skal overholdes i Danmark og de andre lande i EU.

3. Teknologi

Internettet giver os mulighed for at læse nyheder om forhold langt væk fra Danmark.

For eksempel uroligheder i Egypten, oversvømmelser i Thailand, ulykker på atomkraftværk i Japan, osv.

Ved hjælp af teknologi har vi også mulighed for at kommunikere via internettjenester som Skype, Facebook, Twitter, Instagram, osv.

4. Økonomi

Danske brands som Ecco og Lego bliver solgt i store dele af verden - og ikke kun i Danmark.

Vi handler med og overfører penge over store afstande til andre lande i hele verden.

Vil du vide mere?

# data[].attributes.attachment_link.description
Globalisering er et svært begreb at forholde sig til. Meget forenklet kan man sige, at globalisering er en måde at tale om samfundets udvikling - både den nære udvikling i dit eget liv, din by eller dit land og udviklingen i samfund langt fra dig. Det er altså 'både og', for tingene hænger sammen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Olie-firma i Sydsudan. Foto: Hanne Selnæs

I Sydsudans undergrund findes der store mængder af olie.

Olien er meget vigtig for Sydsudan. Den kan nemlig sælges til andre lande.

Olie er det, som Sydsudan tjener flest penge på. Derfor kaldes olie for det sorte guld.

Olien ligger over 1000 meter nede under jordens overflade. Det hentes op ved hjælp af store bor. Det kaldes at udvinde olie.

Olieforbrænding. Foto: Pixabay

Udvinding af olie

Når olie udvindes af jorden, kommer det op som råolie.

Råolie kan ikke bruges, som den er. Den skal først omdannes eller raffineres. På raffinaderier omdannes råolien til færdige produkter, som vi bruger hver dag.

Olien bliver for eksempel til benzin og diesel, som vi bruger i biler, skibe og fly. Den bliver til fyringsolie, som vi bruger til at varme huse op om vinteren. Den bliver også til plastik, som vi bruger til legetøj, emballage og tusind andre ting.

Hvordan dannes olie?

Vidste du, at olie er resterne af mikroskopiske dyr og planter, der levede for mere end 100 millioner år siden? Rester af de døde dyr og planter blev presset sammen i undergrunden. Her er de langsomt blevet omdannet til olie, kul og naturgas.

I videoen kan du se, hvordan olie bliver dannet:

# data[].attributes.attachment_link.description
Olie-firma i Sydsudan. Foto: Hanne Selnæs I Sydsudans undergrund findes der store mængder af olie. Olien er meget vigtig for Sydsudan. Den kan nemlig sælges til andre lande. Olie er det, som Sydsudan tjener flest penge på. Derfor kaldes olie for det sorte guld. Olien ligger over 1000 meter nede under jordens overflade.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De væsentligste påvirkninger fra olieefterforskning er:

Støj - særligt i forbindelse med seismiske undersøgelser. I Grønland er det sæler og hvaler, der er specielt sårbare over for denne støj, og de kan blive skræmt bort fra vigtige tilholdssteder og fra områder, hvor lokalbefolkningen driver fangst på dem. Støjen fra seismiske undersøgelser er vanskelig at begrænse, så påvirkningerne på hvaler og sæler forebygges bedst ved at undgå at udføre undersøgelserne i områder og perioder, hvor der er særligt sårbare dyr til stede. Vejledningerne til miljøvurdering (EIA) og vurdering af forebyggende tiltag (EMA) af seismiske undersøgelser er i øjeblikket under revision.

Udledninger fra efterforskningsboringer - det er særligt boremudder og borespåner, som normalt udledes til havbunden. Men også maskineri om bord på boreskibe og -platforme, samt den intensive transport med skibe og helikoptere giver anledning til emissioner til atmosfæren i form af drivhusgasser og stoffer som NOx og SO₂. Sådanne emissioner kan ikke undgås, og de begrænses derfor bedst ved stram regulering, herunder krav om "Best Environmental Practice" (BEP) og "Best Available Techniques" (BAT) (se definitioner på OSPAR-konventionens hjemmeside) og gennem overvågning af det omkringliggende miljø. Vedr. boremudder stilles der særlige krav i Grønland, hvor der ind til nu kun har måttet benyttes vandbaseret boremudder. Aarhus Universitet har udarbejdet et forslag til en ny strategi om brug af boremudder i Grønland, som blev godkendt af Naalakkersuisut 26. januar 2015.

Resulterer efterforskningen i en senere udvinding af olie, fortsætter disse påvirkninger sammen med nye udledninger, hvor det særligt er udledningen af produktionsvand, som kan give anledning til miljøproblemer.

Den største trussel mod miljøet fra olieefterforskning og -udvinding til havs er et stort oliespild. Oliespild opstår som følge af uheld og kan forebygges intensivt og effektivt. Men risikoen kan ikke elimineres, og i grønlandske farvande er den forhøjet på grund af isbjerge. Store oliespild har to kilder. De opstår enten ved boring i undergrunden som følge af en udblæsning ("blow-out"), hvis kontrollen over brøndens tryk mistes. Eller de opstår i forbindelse med skibstransport, hvis olien i tankene undslipper, fx ved grundstødning eller kollision med et andet skib eller et isbjerg. På land er bristede rørledninger den største kilde til olieudslip.

Effekterne fra oliespild varierer meget fra spild til spild. De afhænger af olietype, af vejret og af hvor olien spildes og driver hen. Selv et lille spild af en tung og viskøs olietype, der når ind til en kyst med rigt dyre- og planteliv, kan give meget omfattende og langvarige effekter. Derimod er der eksempler på, at et stort spild af en let og flygtig olie langt til havs har givet meget begrænsede effekter.

Oliespild på vandoverfladen kan bekæmpes; mekanisk ved at opsamle olien, kemisk ved at dispergere den, så den forsvinder ned i vandsøjlen og endelig ved afbrænding. Metodernes effektivitet varierer meget med omstændighederne for spildet, og afbrænding, og dispergering skal desuden sættes i gang meget hurtig efter, at olien er spildt for at være effektiv. Oliespild på vandoverflader med is er særligt vanskelige at opsamle, da der ikke er udviklet effektive metoder til opsamling af olien i mellem og under is(flager). Men her har forsøg med afbrænding været lovende.

Det store spild af råolie i Prince William Sound i Alaska i 1989 (41.000 m ³ fra tankskibet Exxon Valdez) er et eksempel på et spild med meget omfattende miljøpåvirkninger, som også fandt sted i et område, der på mange måder kan sammenlignes med de vestgrønlandske kystområder.

Oliespild forebygges gennem høje miljø- og sikkerhedsstandarder (BEP og BAT se ovenfor), som bl.a. opnås gennem myndighedsreguleringen og overvågning.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
støj udledninger fra efterforskningsboringer oliespild institut for bioscience

# data[].attributes.attachment_link.description
De væsentligste påvirkninger fra olieefterforskning er: Støj - særligt i forbindelse med seismiske undersøgelser. I Grønland er det sæler og hvaler, der er specielt sårbare over for denne støj, og de kan blive skræmt bort fra vigtige tilholdssteder og fra områder, hvor lokalbefolkningen driver fangst på dem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Man kan opgøre drivhusgasudledning efter forskellige principper. Danmark følger, ligesom resten af EU, FN's internationale retningslinjer for klimaopgørelser, der er fastlagt af FN's Klimapanel (International Panel on Climate Change, IPCC). Ifølge disse retningslinjer skal hvert land gøre rede for de udledninger, der sker indenfor landets egne grænser, og ikke for f.eks. udledninger ved produktionen af varer, der importeres.

En alternativ tilgang er de såkaldte livscyklusvurderinger (LCA, "Life Cycle Assessment"). Med LCA-tilgangen opgør man, hvilken klimaeffekt der er knyttet til et produkt gennem alle led af produktionskæden. Man skal således også medregne udledninger fra f.eks. importeret foder og kunstgødning. Desuden indregnes klimabelastning fra transport, forarbejdning, emballering osv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Man kan opgøre drivhusgasudledning efter forskellige principper. Danmark følger, ligesom resten af EU, FN's internationale retningslinjer for klimaopgørelser, der er fastlagt af FN's Klimapanel (International Panel on Climate Change, IPCC). Ifølge disse retningslinjer skal hvert land gøre rede for de udledninger, der sker indenfor landets egne grænser, og ikke for f.eks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Drivhuseffekten - Hvad er drivhuseffekt - Læs om drivhusgasser

# data[].attributes.attachment_link.description
Drivhuseffekten skyldes, at drivhusgasserne i atmosfæren absorberer den infrarøde varmestråling, jordens overflade afgiver. Læs mere om drivhuseffekt her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den ligger som et gråt tæppe over mange storbyer, og fører hvert år til, at tusindvis af mennesker dør for tidligt.

Smog består af bittesmå, svævende partikler, eller aerosoler, som kan gøre stor skade på vores helbred, når de suges ned i luftvejene.

Som oftest er det udstødningen fra biltrafikken som får skylden for den forurenede luft i byerne. Derfor vil tiltag til forbedringer oftest dreje sig om at begrænse biltrafik, eller at kræve partikelfiltre på dieselmotorer.

Men nu advares myndighederne mod at stirre sig blinde på udledningerne fra biltrafikken, skriver Science.

En stor del af aerosolerne kan nemlig komme fra helt andre, og til dels overraskende kilder, ifølge en undersøgelse, som er publiceret i tidsskriftet 'Environmental Science and Technology'.

Kontrol over udledningerne Partikler som dannes af sod-udstødningen fra blandt andet forbrændingsmotorer, kaldes for 'primære aerosoler'. Det er denne type aerosoler, som der især vil blive mindre af ved at begrænse biltrafikken.

Men derudover indeholder storby-smog også partikler, som dannes ved kemiske reaktioner mellem gasser, som er sluppet ud i luften. Denne type partikler kaldes for 'sekundære aerosoler', og kan stå for en langt større del af den samlede smog, end man hidtil har antaget, ifølge undersøgelsen.

Hvis målet er at få kontrol over den sundhedsskadelige smog, må disse partikler også tages med i beregningerne, argumenterer forskerne.

Spyttes ud af motorer Men hvordan i alverden kan man finde ud af hvilke partikler, som er spyttet direkte ud af for eksempel en dieselmotor, og hvilke partikler som er sekundære, ved at de er dannet ud fra gasser i luften?

Svaret er, at de primære aerosoler, altså dem som er dannet ud fra sod, stort set kun indeholder kulstof.

"De sekundære aerosoler, derimod, har et særligt højt indhold af ilt," siger Jose-Luis Jimenez fra Universitetet i Colorado til Science.

Tyk smog For at finde ud af mere om blandingsforholdet mellem de forskellige typer aerosoler, undersøgte forskerne luften over Riverside. Denne by ligger øst for Los Angeles, og er berygtet for sin tykke smog.

Efter at have gennemført fem forskellige tests, var den overraskende konklusion klar: Mellem 70 og 90 procent af aerosolerne over den forurenede by, stammede fra kemisk reaktive gasser.

Træer og griller Samtidig skal det påpeges at udstødningsgasserne fra forbrændingsmotorer også kan stå for en del af de sekundære aerosoler. Men forskerne mener, der også er mange andre kilder til dem.

"Opløsningsmidler i maling, udendørsgriller samt træer og vegetation er nogle mulige kilder," siger Jose-Luis Jimenez til Science.

Forskerne ønsker nu at følge op på deres egen undersøgelse, og forsøge at finde ud af hvad det er, som er hovedkilderne til de sekundære aerosoler.

© forskning.no. Oversat af Johnny Oreskov.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ligger som et gråt tæppe over mange storbyer, og fører hvert år til, at tusindvis af mennesker dør for tidligt. Smog består af bittesmå, svævende partikler, eller aerosoler, som kan gøre stor skade på vores helbred, når de suges ned i luftvejene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mangel på sjældne metaller sætter gang i genbrug

# data[].attributes.attachment_link.description
Sydkorea henter næsten en fjerdedel af de vitale dele til batterier i mobiltelefoner og elbiler fra skrottet udstyr for at undgå en produktionskrise, nu hvor priserne skyder i vejret.