# data[].attributes.body
Näistä tunnistat ongelmallisen digipelaamisen

- pelaaminen vaikuttaa kielteisesti ihmissuhteisiin
- pelaaminen vaikuttaa kielteisesti koulunkäyntiin
- pelaaminen vaikuttaa kielteisesti terveyteen
- pelaamisen ohella ei elämässä ole muita mielenkiinnon kohteita
- yhdessäolo korvataan pelaamisella
- ongelmallinen pelaaminen voi heikentää myös tulevaisuudessa, esimerkiksi opintojen keskeytymisellä
- virallista tautiluokitusta ei vielä ole
- pelaamishäiriö diagnoosina on vakava ja vaatii vähintään 12 kuukautta kestävän ongelmallisen pelaamiskäyttäytymisen
- diagnoosin käyttämistä lasten ja nuorten kanssa ei suoraan suositella
- pelaamisen ongelmat ovat usein osa laajempaa kokonaisuutta
- taustalla voi olla psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin haasteita

# data[].attributes.headline
Median käytön hallinnan keinojen selvittäminen

# data[].attributes.subject
Median käytön hallinnan keinojen selvittäminen

# data[].attributes.body
Millä tavoin ja minkälaisissa tilanteissa nuori rajoittaa esimerkiksi puhelimen käyttöään tai pelaamistaan?
Varsinaisesti 15 vuotias nuori neiti ei rajoita omaa puhelimenkäyttöään, hän osaa sitä omasta mielestään käyttää järkevästi, samaa mieltä ovat vanhemmat. Kotona on sovittu, että sänkyyn mennessä ei puhelinta ei enää käytetä ja sopimus on pitänyt hyvin. Sama pätee ruokailutilanteisiin. Toisaalta, rajoittamistahan se on tuokin. Myös koulussa tyttö pyrkii tunneilla pitämään puhelimen poissa näkyvistä.

Onko yhdessä kavereiden kanssa sovittu yhteisistä vuorovaikutuksen säännöistä puhelimilla tai kasvokkaisessa vuorovaikutuksessa?
Mitään erityisiä sääntöjä kavereiden kanssa ei ole lyöty lukkoon. Kaikissa kaveriryhmissä somessa ja muutenkin verkkovuorovaikutuksessa heillä on hyvä buugi ja käyttäytymissäännöt muistetaan, ihan kuten livejutuissakin.

Mitä nuori tekee, jos median äärellä tulee paha mieli, suututtaa tai ahdistaa?
Haastateltu tyttö on kohdannut jonkin verran ahdistavia kuvia sekä pahaa mieltä tuottanutta kommentointia somessa. Hän on rehellisesti kertonut vanhemmilleen asiasta ja saanut sitä kautta tukea asian käsittelyyn.

Mitä vinkkejä nuori antaisi muille tasapainoiseen media-arkeen?

Haastateltu muistuttaa, että ajansaatossa sitä oppii tutkailemaan verkkosisältöjä aina vaan kriittisemmin. Hän tarkoittaa, että ikä tuo myös varmuutta. Se ei toki tarkoita sitä, etteikö aikuisiälläkin vaikka voisi ahdistua internetin ihmeellisessä maailmassa. Haastateltu muistuttaa aina kertomaan vanhemmille tai muille turvallisille aikuisille sisällöstä, joka aiheuttaa negatiivisia tai ahdistavia tunteita. Jo se, että jakaa sisällön tuoman tuskan, auttaa. Haastateltu mietiskelee myös puhelimen tai muun aparaatin liikakäyttöä; hän ei ole joutunut tilanteeseen, jossa olisi tullut esimerkiksi fyysistä kipua (pääkipu, niskat tms.) laitteiden käytön seurauksena, mutta ymmärtää, että näinkin voi varmasti käydä ja käykin useille. Haastateltu on hyvin omaksunut sen linjan, että aina ei tarvitse olla tavoitettavissa eikä ns. ajanhermolla, keskustelut ja muut somesisällöt odottavat kyllä esimerkiksi seuraavaan aamuunkin.

# data[].attributes.body
Ruutuajan seuraaminen ahdistaa, koska tiedän sen olevan omalla kohdallani VALTAVA! nyt etätöiden aikaan se kasvaa vielä potenssiin sata. Toisaalta, nyt kun kaikki vuorovaikutus on ruuduissa, niin se on annettava itselleen myös ns. anteeksi.

# data[].attributes.body
Kenelle aktiviteetti on suunnattu?
Tämä aktiviteetti on suunnattu omalle asiakaskunnalle, amk-opiskelijoille.

Mitä osallisuuden ”osa-aluetta” (tai ”osa-alueita”) se vahvistaa ja millä tavoin?
Tällä aktiviteetilla nuorten oma ääni  saadaan kuuluviin, hän voi vahvistaa omaa ääntään joukossa ja päästä vaikuttamaan asioihin.

Mitä tai minkälaista sosiaalisen median palvelua aktiviteetissa hyödynnettäisi ja millä tavoin (= mitä ja missä tapahtuu)?
Tässä aktiviteetissa hyödynnetään Instagramia, jossa nuoret saa kaapata opiskelijakunnan ig-tilin päiväksi. Ajattelin, että tätä hyödynnettäisiin meidän edustajistovaalien aikaa, kun ehdokasasettelu ja vaalikampanjat ovat käynnissä. Entiset edarit pääsisivät kertomaan omasta edustajistovuodestaan ja tällä saataisiin ehkä houkuteltua uusia tyyppejä mukaan toimintaan, kun kertomukset tulee opiskelijalta opiskelijalle. Vaalikampanjoiden aikana ehdokkaat pääsisivät kertomaan omia teemojaan ja vaikuttamaan siihen, mitä asioita eteenpäin viedään.

Minkälaisia haasteita tai ongelmia aktiviteetin toteuttamiseen mahdollisesti voisi liittyä? Entä miten ne voisi ratkaista?
Haasteena on nuorien aktivointi ja toki se, jos nuori ei käytä/osaa käyttää Instagramia. Monet ovat omissa kanavissaan aktiivisia, mutta kun "pitäisi" tuottaa sisältöä muihin kanaviin, niin pupu saattaa mennä pöksyyn. Tekniseen puoleen voidaan toki antaa koulutusta, jos halukkuutta muuten toteutukseen on.

# data[].attributes.body
Jos peilaan osallisuutta omaan asiakaskuntaani, niin ehdottomasti nuoret aikuiset meillä haluavat olla vastavuoroisessa vuorovaikutuksessa. Ei riitä, että vain kuuntelee vaan nuoret haluavat myös palautetta sekä kannustusta. Muistutan itseäni tämän tästä, että palaute ja kannustus on syytä antaa myös sellaisista asioista, joita itse pitää ehkä ns. päivänselvänä, monelle nuorelle ne eivät niitä ole.

Koordinoin tuutoritoimintaa työkseni ja osallistan tuutoreita moniin asioihin. Ne eivät välttämättä ole suuren suuria mahtavia jobeja, mutta kokonaisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeitä. Ja tehtävien suorittamisen jälkeen taas avainsana osallisuuden kannalta, palaute.

Annan tuutoreille myös mahdollisuuden kokeilla omia siipiään ja tehdä itsenäisiä päätöksiä. Tätä kautta he saavat vahvistusta siihen, että ovat toiminnalle merkityksellisiä.

# data[].attributes.headline
Korvaava tehtävä: somen hyödyntäminen nuoriso- ja ohjaustyössä

# data[].attributes.subject
Korvaava tehtävä: somen hyödyntäminen nuoriso- ja ohjaustyössä

# data[].attributes.body
1. MITÄ SOMEKANAVIA ORGANISAATIOSSASI KÄYTETÄÄN JA MILLÄ TAVOIN NUORTEN TAVOITTAMISEKSI TAI NUORTEN PARISSA TYÖSKENTELYN TUKENA? MIKÄ ON TOIMINUT JA MIKÄ EI?
Meillä opiskelijakunnassa käytössä ovat pääsääntöisesti Facebook ja Instagram. Joskus joku muistaa päivittää myös Twitterin, joskin todella harvoin. Meiltä ilmestyy myös viikkokirje. Se ei ehkä ihan sosiaaliseen mediaan osu, mutta mediaa on kuitenkin ja luo sosiaalista kanssakäymistä, verkossa.

Instagram tavoittaa meillä parhaiten jengiä ja erityisesti stoorit. Katselukerrat nousevat oikeastaan jokaisella päivityksellä isommaksi kuin aiemmin. Etäopiskelubingo oli hurjan suosittu. Ehkä suosioon vaikutti myös hyvät palkinnot joita jaettiin bingon saaneille.

Nyt poikkeustilassa olemme aktivoineet myös Discordin ja se on ollut menestys!

2. MIETI/ETSI JOKU ERITYISEN ONNISTUNUT ESIMERKKI SOMEN HYÖDYNTÄMISESTÄ NUORISO-/OHJAUSTYÖSSÄ.
Tähän nostaisin omasta organisaatiosta ehdottomasti tuon Discordin. Siellä on meillä ollut ihan todella hyvää pöhinää ja vilinää. Odotan innolla vappua, kun perinteinen iso opiskelijakunnan vapputapahtuma siirretään Discordiin nimellä Vappufarssi. Luvassa on pelejä, jutustelua, tutustumista ja myös asiaankuuluva lakitus!

3. POHDINNAT
Edelleen olen sitä mieltä, että yksikään verkkoportaali ei korvaa aitoa live-ihmiskontaktia, mutta on samalla ihan todella mahtavaa, että on tarjolla niin erilaisia portaaleja, joissa toimia. Oli poikkeusaika tai ei.

CHATFIKTIO
S=Sammakko eli minä tai joku muu meidän opiskelijakunnan asiantuntija ja A=asiakas eli opiskelija. Keskustelu käydään meidän asiakaspalveluchatissa.

A: Moro, nyt ei toimi opiskelijakortti. Auttakaa.
S: Moikka! Ei hätää, tsekkaan sun tiedot jäsenrekisteristä. Annatko nimesi?
A: Ville Virtanen, opiskelijanro päättyy 1234
S: Täällä näkyy olevan kaikki kunnossa maksujen puolesta. Määpäs resetoin sun tunnukset opiskelijakorttiin. Sieltä pitäis muutaman minuutin päästä tulla sulle uusi aktivointilinkki koulun säpoon.
A: Jes, kiitos!
S: Onko muita huolita/murheita tai vaikka iloja jaettavaksi tai kysymyksiä mietinnässä?
A: No nyt kun kysyit niin... voiko täällä kysyä muihinkin kuin näihiin opiskelijakorttijuttuihin liittyviä asioita?
S: Tottakai voi, ehdottomasti. Kerro vaan mitä mielessä on niin yritän etsiä vastauksen!
A: Oon tuntenut itseni tosi yksinäiseksi viime aikoina. En oikeen oo samalla levelillä muiden meidän ryhmäläisten kanssa, koska en juo enkä käy opiskelijabileissä, niin en oikeen tutustu kehenkään. Kaupunki on uusi enkä tiedä täältä ketään.
S: Tuttuja tuntemuksia, oon ollut itse samantyyppisessä tilanteessa, kun alotin omat opinnot amk:ssa. Millä paikkakunnalla opiskelet?
A: Porissa
S: Okei! Meidän järjestämistä jutuista ehdotan ensin kuukausikutua joka on alkoholiton illanvietto joka kuukauden toinen tiistai opiskelijatalolla. Ens viikolla siellä on luvassa kokkailua ja musavisaa. Siellä ei siis juoda vaan ollaan rennosti yhdessä ja puuhaillaan mukavia
A: Hei oon kuullu tosta. Maksaako se jotain?
S: Ei maksa, täysin ilmaista on! Siellä on tuutorit vetämässä iltoja aina
A: Meillä on ihan tosikiva tuutori, sen nimi on Jaakko. Voinko laittaa sille viestiä tästä?
S: Ehdottomasti voit! Jaakko on tosi hyvä tyyppi. Jaakon kanssa siellä on ens viikolla Maijakin.
A: Ihanaa, Maijakin on kiva! Me on käyty joskus lenkillä.
S: Jes! Sitten on olemassa erilaisia nuorten aikuisten kahviloita/tapaamisia, joita järkkää seurakunnan oppilaitostyöntekijät. Tässä linkki ...
A: Hei nää on tosi hyviä juttuja! Kiitos, helpotti oloa paljon.
S: Eipä mitään, teitä varten me täällä ollaan ja tehdään töitä #onnellisenopiskelijanpuolesta

# data[].attributes.body
Lempisatua tässä yrittelin emojeilla kertoa...

# data[].attributes.body
Valitsin tutustumiskohteeksi TikTokin. Latasin sen silkasta mielenkiinnosta itselleni katsoakseni jonkun verkossa mainitun videon. Tämä tehtävä osui sinänsä hyvään väliin, että nyt täytyy ottaa hetki tarkemmalle tarkastelulle.

TikTok on lyhytvideosovellus, jonne käyttäjät voivat ladata erilaisia lyhyitä videoita. Toiset tanssivat, toiset huulisynkkaavat erilaisia puheita, toiset pelaavat ja toiset suorittavat erilaisia haasteita tai tekevät jekkuja.

Ensisilmäyksellä palvelusta löytyy kaikenikäisiä, -kokoisia ja -näköisiä tyyppejä, oikeastaan ihan missä tahansa puuhassa.

Haasteena palvelun kanssa on ehdottomasti kommentointi. Kielenkäyttö TikTokissa on monasti todella pöyristyttävää ja ilkeää, suorastaan rumaa. Mennään henkilökohtaisuuksiin monessakin asiassa.

TikTokkia voisi varmaankin hyödyntää nyt korona-aikana erilaisten liikunnallisten tehtävien parissa; ehkä opettaja voisi tehdä sarjan videoita, joissa tehdään haaraperushyppyjä ja muita liikkeitä ja oppilaat tiktokkaisivat tekosensa takaisin suoritusmerkinnän saadakseen.

# data[].attributes.body
Vietin juttutuokion 15 vuotta täyttäneen tytön kanssa. Tyttö kertoi käyttävänsä yhteydenpitoon (kaverit, vanhemmat, isovanhemmat) Whatsappia pääasiassa. Myös puhelut hän kertoi hoitavansa wa:n kautta. Facebookissa tytöllä on profiili, mutta se on kuulemma heidän porukan keskuudessa "so last season". Enemmän käytetään Instagramia ja uusimpana TikTokkia. Spotifyyn tehdään kavereiden kanssa yhteisiä soittolistoja ja ilmeisesti myös Netflixistä voi jakaa omia suosikkejaan jotenkin kavereille. Youtubesta katsellaan lähinnä kuulemma musiikkivideoita.

Tyttö käyttää somea joka päivä ja useasti. Korona-aika on tuonut lisämausteensa ja aikaa somessa kuluu tuplaten, jollei triplaten. Instagramin profiili tytöllä on suljettu ja storytkin hän jakaa vain lähipiirille. Instassa tyttö jakaa oikeastaan kaikkea mahdollista elämästään.  TikTokin tili on julkinen ja sinne hän jakaa tanssivideoita.

Kavereille jaetaan kuulemma kaikki. Tai riippuu kavereista. Parhaille kavereille jaetaan ilot ja surut, vähän vieraammille ilmeisesti vain ilot, ettei tule ajatusta, että negajutuilla haetaan huomiota.

Iloa ja hyvää fiilistä tulee tytön kertomuksen perusteella eläinkuvista ja -videoista, lähimpien ystävien uusista vaatteista/tavaroista (jos niitä siis esitellään somessa) ja hyvin tehdyistä TikTokeista. Mielen saa kuulemma matalaksi surulliset sisällöt, vaikkapa erot, rakkaushuolet, huonot koearvosanat, eläinten kaltoinkohtelut. Ikävää kommentointia tyttö ei omalle kohdalleen ollut saanut, mutta läheltä seurannut nettikiusaamista eikä ollut siitä omien sanojensa mukaan mitenkään mielissään.

Tukea tai vinkkejä tyttö ei kaivannut somemaailmaan. Olen kuulemma liian mummo antamaan  moisia :D Paljon itsekin käytän somea ja yritän oppia uutta, mutta näitä teinien juttuja kun kuuntelee ja yrittää ottaa opikseen, niin aika paljon on tekemistä vielä meikäläisellä. Mukava oli silti aiheesta muutama sana vaihtaa ns. asiantuntijan kanssa, joka on skenessä enemmän kuin tällainen mummo! :D

# data[].attributes.body
Saattaa olla, että tein tämän nyt kahdesti. Haitanneeko silti :D

Pienten lasten äitinä valitsin vaippoihin liittyvän kaupallisen yhteistyön yhdeltä suosikkibloggaajaltani. En voi sanoa sen kauheasti aiheuttaneen tunteita, mutta kiinnostusta sitäkin enemmän, koska vaippoja kuluu meillä välillä enemmän kuin kahvia. Eli paljon. Postauksen löytää täältä https://www.lily.fi/blogit/mungolife/housuvaihe-tervetuloa/

Sitten purkuun.

1. Kuka sisällön on tuottanut ja miksi?
Bloggaaja Anna Pastak, joka pitää supersuosittua Mungolife-blogia. Postaus on toteutettu kaupallisena yhteistyönä Pampersin kanssa. Bloggaajalla on itsellään pieni lapsi ja varmasti se on yksi suuri syy kaupalliselle yhteistyölle ison vaippamerkin kanssa. Bloggaaja on ehkä aiempaakin todennut Pampersin vaipat heille käyttöön sopiviksi tai sitten on mahdollisuus, että yhteistyösoppari on siinä määrin rahakas, että lapsen vaipat on kannattanut vaihtaa juuri tähän merkkiin. Omasta mielestäni bloggaaja on sen verran jalat maassa -tyyppinen ihminen, ettei hän ns. lapsensa kustannuksella vaihtelisi vaippamerkkiä. Mene ja tiedä silti.

2. Miten huomiosi kiinnitetään ja mielenkiintosi pidetään yllä?
Huomioni kiinnitettiin isoilla ja värikkäillä kuvilla postauksessa, jossa mukana oli suloinen lapsi. Äiti-ihminen monesti kiinnittää pieniin lapsiin huomiota ja niin kävi myös minun kohdallani. Isot, laadukkaat ja hienot kuvat ovat yksi kiinnityskohde. Bloggaajan postauksia olen lukenut useita, joten tiedän, että postauksen lopussa on aina jokin kysymys, loppukaneetti tai vaikkapa kilpailu, se saa lukemaan loppuun asti. Näin kävi myös nyt ja lopusta löytyikin maininta vaippakilpailusta.

3. Millaisia näkökulmia ja arvoja sisältö välittää?
Monenlaisia näkökulmia; siirtyminen teippivapoista housuvaippoihin, lapsen kehitys ja innokkuus tutkia maailmaa, joka saattaa tuottaa myös haasteita vaippojen vaihdossa. Postaus tarjoaa myös arkirealismia siitä, kuinka vaipanvaihto saattaa olla melkoinen akrobaattinen suoritus välillä.

4. Miten erilaiset ihmiset voivat tulkita mediasisällön?
Ko. bloggaaja jakaa vahvasti mielipiteitä ja ihan varmasti näin on käynyt myös tämän postauksen kohdalla, peilaten siis tämän tehtävän kohtaan. Jotenkin toivoisin, että jokainen postauksen lukija ottaisi tämän sisällön raikkaana ja realistisena, mutta naiset on naisille suseja ja voi olla, että bloggaaja on tästäkin saanut kuraa päällensä.

5. Mitä sisällöstä jätetään pois? Miksi?
Totaaliset alastonkuvat on onneksi jätetty pois ja ne konkreettiset vaipanvaihtohetket. Ne eivät sovi someen millään tavalla. Joku saattaa jo yläosattomasta vauvastakin nähdä vaivaa, koska vauva ei itse pysty päättämään haluaako hän paljaan yläkroppansa esitellä somessa vai ei.

# data[].attributes.body
Tämä oli oikeastaan vähän jopa pelottava tehtävä. Keräsin digitaaliseen "jalanjälkeeni" KAIKKI puhelimestani löytyvät ohjelmat. Niitä oli PALJON, joten tarkoittaa, että myös minusta kerätään PALJON tietoja internetin ihmeelliseen maailmaan.

Puhelin tietää työmatkani ja aamulla kertoo, että onko ruuhkaa, tietöitä, onnettomuuksia ja kauanko kestää ajaa töihin kotoa. Tietäähän se myös sen, että eilen kävin leluostoksilla MuksuMassissa ja samalla ruokakaupassa Citymarketissa. Näiden perusteella K-Ruoka -sovellus tyrkyttääkin sitten kahvi- ja vaippatarjouksia.

Plussa ja Bonuskortit keräävät tiedot KAIKISTA ostoistani ja rakentavat äppiin ties minkälaista käppyrää siitä, montako suklaalevyä on tässä kuussa mennyt. Sen saman huomaa kyllä vyötäröltä, ei tarvita mitään äppejä.

Pelottavaa on myös se tosiasia, että tuo mahtijätti Google todella kuuntelee meitä, vaikkei sille suoraan puhuisikaan. Käytiin keskustelua taannoin etanadynamiitista miehen kanssa. Sillä kai räjäytellään kiviä, jos olen oikein ymmärtänyt. En hakenut asiasta enempää tietoa Googlesta tai muustakaan palvelusta, mutta kappas vaan, kun tämän keskustelun jälkeen Facebookissa hyppäsi silmille KOLMEN eri firman etanadynamiittimainokset. Ilman Googlauksia, pelkästään puheiden perusteella. Käyttäytyyköhän systeemi samaten, jos puhuu vaikka pornosta? Mene ja tiedä.

Jo sovellusmäärän perusteella meikäläisen päivittäinen digijalanjälki on iso. Jaan paljon asioita sosiaalisissa medioissa, täytän kuukautiskalenteria, sovellus muistuttaa veden juomisesta, nettipankissa maksan laskuja, Moodlessa paimennan opiskelijoita ja iltaisin kuuntelen äänikirjaa päivän päätteeksi.

# data[].attributes.body
Kerttu

21-vuotias työpajalainen.

Aktiivinen sosiaalisessa mediassa monissa eri palveluissa. Jakaa sisältöä myös julkisesti. Käyttää lisäksi mediaa ajan kuluttamiseen ja inspiroitumiseen.

Kerttu asuu Porissa, Reposaaressa vanhempiensa luona.
Kerttu harrastaa valokuvaamista, maalausta ja joogaa.
Kavereidensa kanssa Kerttu järjestää erilaisia taidetapahtumia, maalaushetkiä sekä he ulkoilevat paljon, koska luonnossa on parhaat kuvauspaikat.

Kertun media-arki on aktiivista ja jalatmaassa-tyyppistä, arkista. Kerttu on oikeastaan aina saavutettavissa ja tuottaa paljon sisältöä somekanaviinsa. Kerttu aloittaa aamunsa tarkastamalla somekanavat ennen kuin nousee sängystä. Linja-automatkat keskustaan (lähes tunti) ovat oivallista aikaa sekä tuottaa sisältöä omaan someen, että tarkastella muiden julkaisuja.

Kerttu on vastuussa työpajansa somejutuista ja niiden parissa päivät yleensä vierähtävätkin. Vielä kotimatkallakin linja-autossa on aikaa miettiä tarrojen ja muiden asettelua IG-storyihin.

Kotona on aika WhatsApata kavereille ja kerätä porukka ja suunnata luontoon ja meren rantaan. Näihin kuvauslokaatioihin ei Kerttu kyllästy ikinä, koska luonto muuttaa muotoaan joka päivä. Kavereiden kanssa kuvaillaan videoita ja still-kuvia, joita siirrytään yhdessä muokkailemaan Kertun kotiin. Keittiössä on kuin lanit konsanaan.

Kaverit palaavat koteihinsa illan pimettyä ja on aika siirtyä takaisin pikaviestimiin. Tyttöporukka suunnittelee ensi viikon reissua joogaleirille ja lähettelevät Pinterestistä inspiraatiokuvia erilaisista jooga-asuista toisilleen. Unohtamatta tietenkään pakkauspaniikkikuvia.

Kerttu rauhottuu iltaan ja tulevaan yöhön mielellään maalaamalla. Hän napsauttaa puhelimestaan Spotifyn päälle ja antaa siveltimen lentää. Illan tuotos on toki valmiina kuvattava ja jaettava instaan, jotta aamulla voi palata taas tykkäysmäärien pariin.

Kerttu haluaa tehdä visuaalista työtä tulevaisuudessa, joten erilaisten medioiden käyttö tukee hänen halukkuuttaan oppia uutta ja ylläpitää jo opittua. Kerttu saa paljon palautetta maalauspostauksistaan ja on tehnyt myös keikkaa valokuvauksen parissa, koska hänen valokuvaustilinsä on tavoittanut ison määrän ihmisiä Instassa. Median käyttö on antanut Kertulle paljon erilaisia mahdollisuuksia.

Kertun pitäisi opetella kuitenkin sanomaan joskus ei. Kerttu ottaa ajoittain ehkä liikaakin painetta somen päivittämisestä ja siitä, että hänellä on aina uutta sisältöä antaa seuraajilleen. Kuten todettu, Kerttu päivittää päivittäin myös työpajansa sometilejä. Joskus Kertun olisi ehkä hyvä siirtyä myös kameran toiselle puolelle.

# data[].attributes.body
Tämä oli sangen mukava ja osuva tehtävä. Seurailen itse IG.ssa montaakin vaikuttajaa ja olen pitkään miettinyt usean vaikuttajan tekemiä yhteistöitä nettikasinojen kanssa. En nyt tähän saa mitään pysyvää julkaisua linkiksi, koska 99%:n kasinoyhteistyöt tehdään Instan storyn puolella ja ne häviävät 24h kuluessa bittiavaruuteen. Ideana näissä kuitenkin on se, että vaikuttajat mainostavat (käsittääkseni) ulkomaisia nettikasinoja ja tarjoavat niihin erilaisia koodeja, joilla saa esimerkiksi talletuksen tuplana tai vaikka triplana tai ilmaiskierroksia tms. Mainostus tapahtuu esittelemällä näitä alennuskoodeja sekä kuvaamalla vaikuttajan itsensä pelaamista kasinolla. Vaikuttaja saanee jokaisesta storysta sekä sen perusteella tehdystä talletuksesta itselleen provision.

Huomion saa kiinnitettyä näissä sisällöissä ehdottomasti parhaiten juurikin tuolla aiemmin mainitulla pelaamisella. Harvalla vaikuttajalla (olenkohan nähnyt ainuttakaan...) on sisällössään sellaisia kasinovideoita, joissa he hävivät kaikki rahansa. Pääsääntöisesti videoilla näkyy ja kuuluu kolikkojen kilinää ja yleensä puhutaan suurista voittosummista. Monet vaikuttajat tekevät usean klipin pituisia storeja, joissa pelaavat ja voittavat rahaa.

Itse pelaan myös nettikasinoilla, joten en ole ehdoton kieltäytyjä millään tasolla. Siltikin nostaisin esiin sen seikan, että monella vaikuttajalla näistä kasinomainoksista puuttuu täysin maininta siitä, että pelata ei saa, jos siihen ei oikeasti ole varaa, ns. ylimääräistä rahaa. Kertooko moisen, tuikitärkeän asian, poisjättäminen sitten vaikuttajan vai kasinon arvoista? Mene ja tiedä, mutta ehdottomasti haluaisin edes tekstinä jokaisessa päivityksessä moisen nähdä. Ehkä sillä saataisiin pelastettua edes muutama ongelmapelaaja tai sellainen henkilö, joka on tähän suuntaan suistumassa.

# data[].attributes.body
Tehtävänä oli valita verkosta jokin mediakasvatuksen toteutus ja lyhyesti analysoida sitä. Oma valintani kohdistui entiseen työnantajaani Mannerheimin Lastensuojeluliittoon. Heiltä valitsin mediakasvatuskortit, jotka ovat pieniä tai vähemmän pieniä tehtäväkortteja, jotka liittyvät mediakasvatukseen monelta eri kantilta.

Miksi valitsit kyseisen aktiviteetin?

MLL:n mediakasvatuskortit olivat meikäläiselle ihan uusi juttu, mutta toteuttaja vanha tuttu. Tiesin, että heiltä löytyy laajasti materiaalia erilaisiin tilanteisiin, joten jotenkin oli luontevaa lähteä kahlaamaan tätä viidakkoa.

Kenelle se on suunnattu?

Mediakasvatuskortit on suunnattu pääasiassa peruskouluikäisten kanssa tehtävään mediakasvatustyöhön, mutta uskoisin, että soveltaen sopivat vanhemmallekin kohderyhmälle.

Mitä aktiviteetilla tavoitellaan?

Mediakasvatuskorteilla pyritään herättelemään osallistujan mieltä arvioimaan median käyttöään, mediakriittisyyttään ja median kanssa pärjäämistä, sitä mikä on relevanttia ja mikä ei. Korttien avulla mietitään esimerkiksi internetin roolia käyttäjälleen.

Mitä aktiviteetissa tehdään?

Kortista riippuen voidaan tehdä mielikuvamatkoja, voidaan keskustella, voidaan tehdä miellekarttoja, voidaan tehdä yhteistyöehdotuksia jne.

Mitä kaikkea se edellyttää (ajallinen panostus, materiaalit, muut edellytykset)?

Kortteja on erilaisia, niin kestoltaan kuin muilta tarpeiltaankin. Nopealla läpileikkauksella kestoina korteissa oli kaikkea 10 ja 60 min väliltä. Yhteinen tila oli enemmän sääntö kuin poikkeus. Tarvelistalle päätyi myös paperia, kyniä, tulosteita, mahdollisuus netin käyttöön.

Voisitko toteuttaa aktiviteettia omien nuortesi kanssa? Minkälaisia muutoksia se vaatisi?

Varmaankin voisin. Amk-maailmassa tapahtuu somekiusaamista verrattain paljon, joten tähän liittyviä mediakasvatuskortteja voisin hyödyntää vaikkapa tuutorikoulutuksissa, joissa fokus on ryhmäytymisessä ja siinä, että ketään ei sorsita.

# data[].attributes.body
Ohjeistuksena oli suunnitella oma mediakasvatusaktiviteetti nuorille, jolla vahvistetaan kriittistä medialukutaitoa tai siinä käsitellään yksityisyyden suojaa.

Kävin vähän "varkaissa", koska innoistuin tänään tekemästäni digitaalisesta jalanjäljestä kovasti. Listasin omaan jalanjälkeeni kaikki puhelimeni sovellukset ja jäin sen tiimoilta miettimään, että aika moni tässä maailmassa tietää minusta aika paljon ja ihan vain näiden sovellusten tiimoilta.

Tästä jäsentyi aktiviteetti-ideani, jossa esimerkiksi yläasteikäisille nuorille pidettäisiin tuokio (ehkä parikin), jossa he saisivat ihan konkreettisesti leikkaa-liimaa -tyyppisesti askarrella oman digijalanjälkensä. Jalanjälkeen tulisi kasata kaikki ne sovellukset, joita käyttää puhelimessaan ja jotka toki lähes poikkeuksetta kaikki jakavat käyttäjästään dataa eteenpäin.

Aktiviteetin ideana on herätellä nuoret siihen, kuinka paljon itsestään tulee, osittain tahtomattaankin, jaettua. Toisille jälki voi olla iso ja monimutkainen, toisille taas hyvin simppeli ja helppolukuinen. Tarkoitus ei ole etsiä esim. lehdistä sanaa Facebook tai Twitter, vaan etsiä kuvia, jotka kuvaavat näitä tekijän käytössä olevia palveluita. Luodan ikään kuin miellekarttaa, mindmappia.

Kun jalanjälki on valmis, voisivat nuoret saada "kotitehtäväksi" tutustua esimerkiksi Facebookin tietosuoja- ja käyttöehtoihin ja kirjata ylös sieltä nousevia kysymyksiä. Toiselle kokoontumiskerralle pyydettäisiin joku alan asiantuntija, joka nostaisi suosituimpien palveluiden ehdoista esiin tärkeimmät seikat.

En tiedä, tuskin tämä kauhean kevyestä päästä on, mutta jalostettavana ajatuksena.

# data[].attributes.body
Mohoi!
Täällä Annina, Porista. Täytän huomenna 11. kerran 25 vuotta ja töitä teen #onnellisenopiskelijanpuolesta Satakunnan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMMAKKOlla tuutoroinnin ja liikunnan asiantuntijana. Mun asiakaskunta on laaja, ikäskaala on 19-65 vuotta suurinpiirtein. Siinä saa välillä olla melkoisena vedenjakajana, kun nuorimmat tietää paljon enemmän digijutuista kuin minä ja vanhimmat taas ovat ihan kädestä pitäen ohjattavissa. Suurin asiakassektori on iältään 20-30 vuotiaita nuoria aikuisia, jotka kokeilevat omia siipiään ja astuvat ihmeelliseen amk-maailmaan. Joskus se saattaa pelottaa, mutta onneksi on näitä sähköisiä kanavia, joita pitkin saa helposti apua. Unohtamatta tietenkään face-to-face kontaktia.

Mä muistan itse ajan, kun mökillä täytyi kanavat vaihtaa telkkarista niin, että joutui nousemaan sohvalta. Muistan kyllä myös sen, kun meille 90-luvun alussa tuli tietokone ja sen aikainen "netti". Äiti teki ja tekee edelleen harrastuksenaan kirjanpitoa yrityksille ja toki näiden yritysten laskuja piti myös maksaa ja se tehtiin koneen välityksellä. Aina kun äiti laittoi modeemin (?) päälle siirtääkseen rahoja (ainakin muistelen, että laskuja tosiaan maksettiin) niin modeemi alkoi piippaamaan ja päästämään ties mitä ääniä. Meillä oli monesti kaikki naapurin ipanat tätä ihmeellisyyttä katsomassa, koska kellään muulla kerrostalossa ei ollut moisia aparaatteja. Sanoin kavereille aina, että meidän tietokone juttelee toisen tietokoneen kanssa tuollaisella omalla kielellään

Ihan sellainen "oikea" netti meille tuli muistaakseni 2001 tai 2002. Olin lukiossa itse silloin ja maailma alkoi selkeästi mennä digin suuntaan. Se oli jotenkin todella avartavaa, mutta samalla myös pelottavaa, koska tietoa tulvi niin paljon joka tuutista ja kaikki oli saatavilla. Muistan IRC-gallerian (ja surkuttelen, kun en muista omia tunnuksiani enää), MSN Messengerin ja myös sen, että mua harmitti kun en osannut oikeasti irkata ja kaveri osasi.

Ekan kännykän sain muistaakseni 1997. Sen nimi oli Ringo ja se oli punainen ja se oli huikea vekotin! Vaan kuinka maailma kehittyikään nopeasti myös kännyköiden suhteen. Ringolla pystyi tasan soittamaan ja vastaamaan, ei muuta. Nykyään taas uuden ihanan OnePlussani kanssa pystyn tekemään kaiken tarvittavan laajalla skaalalla soittamisesta ruokakassin tilaamisen kautta hautapaikan ostamiseen. Se on valtavan hienoa, mutta edelleen todella pelottavaa osittain.

Jotenkin itsellä on sellainen olo, että kun internet alkoi yleistymään 2000-luvun alussa, niin ei osattu vielä olla huolissaan. Toki, silloin ei sisältöjäkään ollut niin paljoa eikä KAIKKI ollut netissä. Se oli huoletonta verkkoaikaa, enää sellaista ei ole.

Mun mielestä digitalisaatio on upea asia. Mitä enemmän on palveluita saatavilla verkossa, sitä parempi, kunhan ei IKINÄ unohdeta palvelua kasvotusten. Ihmiskontaktia ei korvaa ikinä mikään tekninen sovellus korvaa.

# data[].attributes.body
Olet Lasten ja nuorten mediakulttuurin guru!

Tunnetko olosi kotoisaksi populaarikulttuurin ja uusimpien trendien äärellä? Koetko ehkä, ettet voisi tehdä työtäsi kunnolla, ellet pistäisi itseäsi likoon sosiaalisessa mediassa? Olet kiinnostunut erityisesti tavoista, joilla lapset ja nuoret osallistuvat omaehtoisesti mediakulttuuriinsa ja hakevat omaa paikkaansa maailmassa.

Myös omassa mediasuhteessasi painottuvat lapsia ja nuoria kiinnostavat mediatuottamisen tavat ja ilmiöt, kuten pelaaminen tai tubettaminen. Seuraat ehkä aktiivisesti sellaisia mediakulttuurin sisältöjä ja henkilöitä, joiden tiedät kiinnostavan nuoria. Nappaat nopeasti uusia trendejä ja puheenaiheita ja osallistut mielelläsi ja vaivatta ajankohtaisiin keskusteluihin nuorten kanssa.

Työsi tärkein lähtökohta on lasten ja nuorten oma mediakulttuuri. Lasten ja nuorten kohtaaminen heille tutuissa ympäristöissä tarjoaa ainutlaatuisia mahdollisuuksia kuunnella heidän huoliaan ja tukea heitä heidän elämänsä käännekohdissa. Spontaanit kasvatustilanteet ovat toiminnassasi todennäköisesti hyvin tärkeitä. Rajan vetäminen työ- ja arkiminän välille esimerkiksi sosiaalisessa mediassa ei välttämättä tunnukaan sinusta mielekkäältä.

Vahvuutenasi on erityisesti se, että saat vaivatta kontaktin lapsiin ja nuoriin: he luottavat sinuun, koska olet kiinnostunut ja ymmärrät heidän arkeaan. Sinulla onkin ainutlaatuinen tilaisuus tarjota positiivinen roolimalli ja tukea media-arjen haasteissa.

Pohdi vielä, tiedostavatko ohjattavasi erilaisia tapoja vaikuttaa heitä koskettaviin asioihin. Voisiko esimerkiksi kriittisen medialukutaidon edistäminen monipuolistaa mediakasvatustoimintaasi? Tutki, löydätkö kiinnostavia näkökulmia esimerkiksi Luotettavan tiedon metsästäjät -materiaalista tai KAVIn Elokuvapolku-materiaalista.

https://mediacoach.info/mediakasvattajatesti/

# data[].attributes.body
Annina Suominen
Asiantuntija, tuutorointi ja liikunta
Opiskelijakunta SAMMAKKO

"Asiakaskuntana" nuoret ja nuoret aikuiset amk-opiskelijat.

Koen olevani siviilissä suht valveutunut digikansalainen, mutta työssäni huomaan kuitenkin monasti nuorison keskellä sen, että alan todellakin ikääntymään enkä ole ihan niin skenessä kuin esimerkiksi kymmenen vuotta sitten. Digivoimaa-koulutuksen uskon antavan vertaistuellisesti ammattilaiselta toiselle paljon ja nostavan meikäläisenkin tietotaidon tasoa ylöspäin. Odotan tehtävien ja keskustelun kautta saavani työkaluja siihen, kuinka tukea amk-opiskelijoiden digiarkea.