# data[].attributes.body
הקראת סיפור -
חנות המילים של נעם \ רוביק רוזנטל

חיים נחמן ביאליק - מחדש המון מילים בעברית, היכרות עם מילים שביאליק חידש ועם שירי ביאליק

חונכות - יום ששי 31.1 בהובלת תלמידי שכבה ד'

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חיים נחמן ביאליק הוא גיבור שפה בכמה וכמה ערוצים. אין תחום והיבט של העברית שביאליק לא פעל בו והשפיע עליו השפעה מכרעת. הוא חידש מילים לעשרות; הקים בית הוצאה לאור שפרסם את כתביהם של גדולי הסופרים של דורו תחת שרביט עריכתו; תרגם יצירות מופת מספרות העולם; וכתב בעצמו מאמרים, פרוזה ובעיקר שירה.

הכתיבה השירית, שהיא פסגת הישגו של ביאליק, חושפת את מה שביקש לעשות בשפה. ביאליק ביקש לאפשר לשפה, ששימשה מאות בשנים כלשון קודש, להביע תכנים מודרניים וחילוניים, לעסוק בנושאים שבהם עסקו גדולי משוררי תבל בתקופתו, ולאייר את אורח החיים היהודי כלאום וכדרך חייו של האדם היחיד. מ"תחזקנה" ו"אל הציפור", דרך שירי אהבה ועגבים ועד לחרוזים שנונים לילדים.

ביאליק זכה בצדק לתואר המשורר הלאומי. שירתו נועזת ורבת עוצמה, והיא עומדת לצד שירתם של משוררים מודרניים גדולים. אולם היא קשורה בחבל טבורה למקורות העברית, למקצבים שלב ולצליליה. במערכות הדימויים וההקשרים השונים שלה נוכחים ומהדהדים המקרא, לשון הנבואה, הפיוט וההלל, לשון המשנה, לשון חכמים, והעברית שבהגותם של הפוסקים הגדולים מימי הביניים. העברית שארג ביאליק למען היהודי החדש היא מעשה תשבץ מחוכם. עברית הזרועה חידושים לשוניים שנדמים כשאובים מן המקורות, וצירופי מילים השאולים מן המקורות ונדמים כעברית בת ימינו.

אור שבעת הימים שם יהל

המקורות המקראיים והתלמודיים מהדהדים לאורך ולעומק יצירתו השירית ביאליק:

"ענוותן הלל, ינוחו לך ברכות על ראשך, שהקרבתני תחת כנפי השכינה" (ת"ב שבת לא א).

ואני, גוזל רך, נשתכחתי מלב, תחת כנפי השכינה" (לבדי)

תחזקנה, שלוש גירסאות

שירו של ביאליק "ברכת עם", או בשמו הנפוץ יותר "תחזקנה", הפך להמנון הבלתי רשמי של תנועת העבודה הישראלית, וזכה למגוון ביצועים ופרשנויות. להלן שלוש גירסאות
גירסת זמרשת: הגירסה הדו לשונית: גירסת ניקוי ראש:
מגחלילית ועד מטוס

ביאליק היה מחדש מילים פורה, גדול מחדשי המילים לצד אליעזר בן יהודה. וכך הסביר:

"המלים החדשות שמצאת במעשי ידי - לא חידשתין בכוונה, לשמן, אלא הן נתחדשו לי מאליהן, בתוך כתיבה, ולצורך. - הנה הפועל 'רשרש', למשל, שאני אני הפושע הוא שחידשתיו, - פשוט בדיתיו מן הלב, אל נא ייסרני אלוהים ---- ומה תמהתי בראותי -- והנה פשט שימושה של המילה הזו כמעט בכל כתבי הסופרים של הזמן ההוא" (מכתב שנכתב בשנת 1922 ופורסם מאוחר יותר ב"הדואר").
מילים שחידש ביאליק ונקלטו
אוּם * אוֹפֵף * אַוְרִירִי * אִנְפֵּף * אַפְלוּלִי * אַפְלוּלִית * אֶצְבְּעוֹנִי * בַטּוּחוֹת * בַּטְנוִּני * בְּצַלְצָל * גְּבָב * גַּחְלִילִית * גַּחְמָן * גַּלְגֶּלֶת * גְּרִיָּה * גְּרִיסָה * דּוֹרְסָנִי * דִּמְדֵּם * דַּפְדֶּפֶת * דֻּקְטַר * הֻבְרַח * הֵגִיב * הִדְגִּים * הָוָי * הִכְחִיל * הַכְלָאָה * הִסְתַּלְסֵל * הִצְדִּיעַ * הִצְטָרֵד * הַצְלָפָה * הִקְרִין * הִשְׁתַּרשֵׁר * וִסּוּת * וַסָּת * זָהֹב * זְהַבְהָב * זַהֲרוּרִי * זִהֲרֵר * זְנַבְנָב * זַעֲרוּרִי * זְקַנְקָן * חֲבַרְבָּר * חַבְתָּן * חַיְכָנִי * חֲצָיָה * חֹרְשָׁה * טוֹרְדָנִי * טָחוּב * טֶחָן * טַיִס * טַיֶּסֶת * טָפְסָן * יְבוּא * יְצוּא * יֶרִי * כְּחַלְחָל * כְּרָזָה * לִוֵּחַ * לַחְלוּחִי * מִזְחֶלֶת * מְחֻטָּט * מַחְמָץ * מַחַק * מְחֹרָץ * מָטוֹס * מִמֵּשׁ * מְסֻּיָג * מַעֲנָק * מְפֹרָר * מַצְלֵמָה * מְקֻמָּח * מְרֻשָּׁת * מִתְוֶה * מַתָּז * נִדְרָךְ * נַוְלוּת * נִקְרָם * נְשֹֹׁרֶת * סְדָּר * סוֹכֵךְ * סָמוּק * סִמֵּל * סֶפַח * סָתוּר * עָבֵשׁ * עֶרְגָּה * עֵרוּת * פֻּלְחָנִי * פְּמֵּפם * פִּצּוּל * פַּקָּח * פִּקְּחִי * פְּריֹון * פָּשׂוּק * פַּשִׁטָנוּת * צַוְחָנִי * צְוִיץ * צִחְקֵק * צַלְחִית * צָפוּד * צְרָצָר * קְדַחְתָּנִי * קַטְלָן * קְלִישׁוּת * קַשְׁוָה * קַשְׁקְשָׁנִי * רַחַף * רֶסֶק * רֶקַע * רַשָּׁם * רָשָּׁף * רִשְׁרוּשׁ * רָתוּק * שִׁגָּיוֹן * שֵׁדוֹן * שֵׂיָה * שַׁלְדָּג * שַׁמְנוּנִי * שְׁנוֹרֵר * שְׁנִינוּת * שְׁפִיעָה * שְׁרִיק-שְׁרָק * תְּאוּנָה * תְּגוּבָה * תְּהוֹמִי * תָּוִית * תְּחִקָּה
מילים שחידש ביאליק ולא נקלטו
אֲגוּדָלִי * אֵזוֹבִי * אַזְנוֹנִי * אִלָּמוֹן * אַפְנֵר * אַפְּתֵיקוֹן * בִּהֵם * בַּחְנִין * בִּיבוֹנִי * גַּיִץ * גַּיֶּצת * גָּלְמִית * גְּלַפְכֹּל * דִיג * דְּיוֹפָנִי * דִּינָן * דָּפוּף * דָּרוּג * דָּשִׁוּא * דָּשִׁיא * הִסְתַּבֵּל * הַשָּׁאָה * הַשְׁרָאוּת * הִתְבַּדְלְחוּת * הִתְכַּשּרּות * הִתְמַצְמֵץ * הִתְמַקְּרוּת * זִבֵּל * זוּטָה * זִכְרִיָּה * זַמְזוּם * חַבְיָתָן * חֳזַרְזָר * חִמֵּשׁ * חַצָצוֹן * חָרֵר * טַבְּחָנִי * טוּסִית * טִלְלוֹןֹ * טְעֻנָּה * יוֹנָה * יַצֶּקֶת * כַּבְּדָן * כַּבִּישׁ * כֹּד * כִּפְיוֹן * כָּרֹם * כַּרְכְּמוֹנִית * כִּרְכָּר * כְּתָבִי * כְּתִיבִי * כָּתְלִית * לֹהַּ * לֵהֶה * לִילְיוֹן * לֶשֶׁךְ * מַגְלוּל * מַגָּרָה * מִזָּה * מִזְרָה * מְחִדָּה * מַחֲוֶה * מַחַט * מַחְצֶצֶת * מַחֲרֹסֶת * מַטְבֵּעִי * מִטְחֶנֶת * מֵיצָק * מְכַסָּה * מִכְפָּה * מִכְרֶכֶת * מַלְבֵּדָה * מַלְטֶשֶׁת * מְמֻשְׂכָּל * מְנַקִּית * מַסָּק * מַסָּרָה * מַעְפָּל * מַעֲרִיכָה * מְפַשְּׂקָה * מַקֵּדָה * מַקּוֹד * מְקֻוָּץ * מְקַפָּה * מַקְצָה * מִקֵּר * מִרְבָּה * מִרְבַּעַת * מַרְוָה * מְרֻכְרָךְ * מַשָּׂג * מְשׁוּרָה * מִשְׁוָרַיִם * מַשָּׁךְ * מִשְׁלֶבֶת * מְשֻׁנְשָׁן * מִשְׂעֶרֶת * מַשְּרָן * מִשְׁרָץ * מַתְפֹּרֶת * מַתֵּק * נַפְשִׁיּוּת * נַקּוּשִׁית * נֶקֶר * נַתּוִּזית * סֵאָבוֹן * סִגְנוֹנִיּוּת * סַגְנָנָה * סַכָאי * סְמַרְמָר * סַנְוֶרֶת * סִרְטָתָן * עֲבִיב * עוֹנֶקֶת * עִזּוּזָה * עָסוּס * עַפְרוּרִי * עִפָּשׁוֹן * עָרוּג * עֹתֶק * פְּעִיטוּת * פָּרָטָה * פִּרְקִיּוּת * צוֹרְבָנִי * צִדּוֹנִי * צַלְמוַּנָע * צִמְבֵּל * צְמֶרֶת * צִפָּרוֹן * צִפְרוֹנִי * קִבֵּץ * קְיָם * קַפָּץָ * קִצְקֵץ * רַבְנֶשֶׁר * רֶכֶב * רַכְרָךְ * רֶפֶד * רֶצֶץ * רֶתַח * שַׁבְּתַאי * שׁוֹשֶׁנֶת * שֶׁכֶב * שַׁלְחָפָה * שִׁמְשׁוֹנִית * שַׁעֲלוּל * שַפָּר * שְׁתוּקִי * תִּכֵּף * תִּסְמֹרֶת

איך שמילה מתגלגלת

יש מלים - הררי אל, ומלים - תהום רבה.

יש שבמלה קטנה אחת נגנזה כל תמצית חייה, כל השארת נפשה של שיטה פילוסופית עמוקה, סך-הכל של חשבון עולם שלם. יש מלה שהכריעה בשעתה עמים וארצות, מלכים הקימה מכסאותם, מוסדות ארץ ושמים הרגיזה. והנה בא יום והמלים ההן ירדו מגדולתן והושלכו לשוק, ועתה בני אדם מגלגלים בהן מתוך שיחה קלה כמי שמגלגל בעדשים.

אין לך בלשון מלה קלה שלא היתה בשעת לידתה גילוי נפשי עצום ונורא, נצחון גדול ונשגב של הרוח.

אולי כך יפה לאדם, שיהא יורש את קליפת המלה בלא תוכה, כדי שיהא ממלאה, או מוסיף בה, כל פעם מכוחו שלו ומזריח בה מאור נפשו הוא.

(מתוך המסה "גילוי וכיסוי בלשון")

בן סוסים וארנבת יראה

שירי הילדים של ביאליק פרצו את מחסום הדורות. ברבים מהם סובב השיר סביב בעל חיים אהוב.

"קן לציפור בין העצים, ובקן לה שלוש ביצים"

"בא, בא, מי הבא? דֻבּא רבא רברבא!"

"רוץ בן-סוסי, רוץ ודהר! רוץ בבקעה, טוס בהר!"

"ארנבת יראה, ארנבת יגעה, ארנבת נענה - הושע-נא, הושע-נא!"

"סנאי קטון גדול הזנב, ישב לו בראש הענף"

"עורה, למה תישן ריקא, קוקוריקא, קוקוריקא"

"שיי, רעי, שה בן כֶּשֶב, טלפיו זהב, צמרו כסף"

"פרפר, פרפר, פרח חי, רד נא מהר, שב עלי!"

"קול מנסר, החרגול, מבין חציר ייתן קול"

"בת יונים הומייה, בת יונים בהירה, נחתני בים, על כנפי הסירה"

# data[].attributes.attachment_link.title
חיים נחמן ביאליק, המעיין המתגבר של תחיית הלשון

# data[].attributes.attachment_link.description
חיים נחמן ביאליק הוא גיבור שפה בכמה וכמה ערוצים. אין תחום והיבט של העברית שביאליק לא פעל בו והשפיע עליו השפעה מכרעת. הוא חידש מילים לעשרות; הקים בית הוצאה לאור שפרסם את כתביהם של גדולי הסופרים של דורו תחת שרביט עריכתו; תרגם יצירות מופת מספרות העולם; וכתב בעצמו מאמרים, פרוזה ובעיקר שירה.

# data[].attributes.headline
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא מילים נרדפות ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.subject
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא מילים נרדפות ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.body
דובדבן 10:50
ליצ'י 11:40
אתרוג 12:35

# data[].attributes.headline
שיעור בכיתה  - מילים יפות, מילים נרדפות

# data[].attributes.subject
שיעור בכיתה  - מילים יפות, מילים נרדפות

# data[].attributes.body
מילים אחיות \ דתיה בן דור
משחקי מילים נרדפות
סיפור לאורך השבוע - המסע המופלא לארץ המילים \ רוביק רוזנטל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מִלִּים אֲחָיוֹת מֵאֵת דָּתִיָּה בֶּן דּוֹר יֵשׁ בְּעִבְרִית מִלִּים אֲחָיוֹת שֶׁאוֹמְרוֹת אוֹתוֹ הַדָּבָר וְלַמְרוֹת שֶׁהֵן אוֹמְרוֹת אוֹתוֹ הַדָּבָר אַף אַחַת מֵהֶן לֹא מְיֻתֶּרֶת כִּי הֵן אוֹמְרוֹת אוֹתוֹ הַדָּבָר קְצָת אַחֶרֶת וְלָכֵן אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - נֹאמַר וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - נַגִּיד אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - חָבֵר וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - יָדִיד אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - אִילָן וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - עֵץ אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - לֵיצָן וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - לֵץ אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - גֶּשֶׁם וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - מָטָר אֶפְשָׁר לְהַגִּיד מָקוֹם - וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - אֲתָר אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - חַמָּה וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - שֶׁמֶשׁ אֶפְשָׁר לְהַגִּיד אֶתְמוֹל בָּעֶרֶב וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - אֶמֶשׁ אֶפְשָׁר לְהַגִּיד נָא וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - בְּבַקָּשָׁה אֶפְשָׁר לְהַגִּיד - שֶׁקֶט וְאֶפְשָׁר לוֹמַר - שָׁ כִּי הֵן אוֹמְרוֹת אוֹתוֹ הַדָּבָר קְצָת אַחֶרֶת .

# data[].attributes.attachment_link.title
מילים אחיות - דתיה בן דור - מחשבים

# data[].attributes.headline
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.subject
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.body
יום רביעי 29.1 - כל ילד מוזמן להביא ספר מהבית ולהמליץ עליו בכיתה. הכיתה.
"קורא בהפתעה" - הורה או מורה שיגיע לכיתה ויספר על ספר ילדות אהוב. - באחריות המחנכים.
חונכות - יום שישי 31.1 בהובלת תלמידי שכבה ה'.

# data[].attributes.headline
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.subject
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.body
יום רביעי 29.1 - כל ילד מוזמן להביא ספר מהבית ולהמליץ עליו בכיתה. הכיתה.
"קורא בהפתעה" - הורה או מורה שיגיע לכיתה ויספר על ספר ילדות אהוב. - באחריות המחנכים.
חונכות -. לתאם עם כיתות ו

# data[].attributes.headline
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא ראשי תיבות בעברית ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.subject
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא ראשי תיבות בעברית ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.body
דקל 10:50-11:15
פיקוס 11:20-11:45
אלון 11:45-12:25

# data[].attributes.headline
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא מילים נרדפות ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.subject
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא מילים נרדפות ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.body
סנונית 10:50
צופית 11:40
דרור 12:35

# data[].attributes.headline
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.subject
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.body
בימים ראשון, שלישי וחמישי, יעברו תלמידי הועדות בהפסקת האוכל בכיתות ויציגו חידות, בין הפותרים יוגרלו פרסים (ספרים)
יום רביעי 29.1 - כל ילד מוזמן להביא ספר מהבית ולהמליץ עליו בכיתה. הכיתה.
"קורא בהפתעה" - הורה או מורה שיגיע לכיתה ויספר על ספר ילדות אהוב. - באחריות המחנכים.
חונכות - יום שישי 31.1

# data[].attributes.headline
שיעור בכיתה - תעודת הזהות של העברית, איך העברית שרדה לאורך ההיסטוריה

# data[].attributes.subject
שיעור בכיתה - תעודת הזהות של העברית, איך העברית שרדה לאורך ההיסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
ההסטוריה של העברית כיתה ה

# data[].attributes.headline
כך דיברו פעם עברית

# data[].attributes.subject
כך דיברו פעם עברית

# data[].attributes.attachment_link.title
כך דיברו פעם כיתה ה

# data[].attributes.headline
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא ראשי תיבות ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.subject
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא ראשי תיבות ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.body
???
תלוי ביציאה לבריכה

# data[].attributes.headline
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.subject
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.body
בימים ראשון, שלישי וחמישי, יעברו תלמידי הועדות בהפסקת האוכל בכיתות ויציגו חידות, בין הפותרים יוגרלו פרסים (ספרים)
יום רביעי 29.1 - כל ילד מוזמן להביא ספר מהבית ולהמליץ עליו בכיתה. הכיתה.
"קורא בהפתעה" - הורה או מורה שיגיע לכיתה ויספר על ספר ילדות אהוב. - באחריות המחנכים.
חונכות - יום שישי 31.1

# data[].attributes.headline
שיעור בכיתה - מלחמת השפות

# data[].attributes.subject
שיעור בכיתה - מלחמת השפות

# data[].attributes.body
האם חשוב שנדבר עברית ? האם זה חשוב במיוחד בבתי ספר ואוניבסיטה ?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן עברית | מלחמת השפות

# data[].attributes.headline
שיעור ודף על מלחמת השפות מתוך כרזות שפורסמו באותה תקופה

# data[].attributes.subject
שיעור ודף על מלחמת השפות מתוך כרזות שפורסמו באותה תקופה

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילויות חינוכיות

# data[].attributes.attachment_link.description
לפניכם מערך שיעור ודף עבודה, העוסקים בניתוח כרוז מקורי שהופץ במהלך מלחמת השפות על ידי "הועד לחיזוק החינוך העברי בארץ ישראל".

# data[].attributes.headline
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא ראשי תיבות בעברית ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.subject
פעילויות בהובלת ועדות ספריה וקהילה - יום ראשון 26.1 בנושא ראשי תיבות בעברית ואליעזר בן יהודה

# data[].attributes.body
יובל 10:50-11:15
פלגי מים 11:20-11:45
אפיק 11:45-12:25

# data[].attributes.headline
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.subject
במהלך השבוע: 

# data[].attributes.body
בימים ראשון, שלישי וחמישי, יעברו תלמידי הועדות בהפסקת האוכל בכיתות ויציגו חידות, בין הפותרים יוגרלו פרסים (ספרים)
יום רביעי 29.1 - כל ילד מוזמן להביא ספר מהבית ולהמליץ עליו בכיתה. הכיתה.
"קורא בהפתעה" - הורה או מורה שיגיע לכיתה ויספר על ספר ילדות אהוב. - באחריות המחנכים.
חונכות - לתאם עם כיתות ג'

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מניין לנו המטוס והצילום? מה הם נעצוצים? האם צריך לומר רַכְבָּל או רַכֶּבֶל, ומה התשובה על השאלה הזאת מלמדת על הלחמים?
ביום העברית תשע"ה שודר שיעור מקוון בנושא חידושי המילים בשיתוף פעולה בין האקדמיה ללשון העברית, הפיקוח על הוראת העברית והמרכז לטכנולוגיה חינוכית.
המשך קריאה >>

# data[].attributes.attachment_link.title
תחומים יום העברית - מערכי שיעור - האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
ממשלת ישראל הכריזה על יום כ"א בטבת, הוא יום הולדתו של אליעזר בן־יהודה, יום הלשון העברית. האקדמיה ללשון העברית מזמינה את המורים ואת התלמידים לציין יום זה בפעילות מיוחדת בתחום הלשון העברית ואף להכין לקראתו מיזמים כיתתיים ובית־ספריים. לפניכם שפע של רעיונות ומקורות לפעילויות ולמיזמים.

# data[].attributes.headline
חידונים בעברית

# data[].attributes.subject
חידונים בעברית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.title
תחומים חידונים ליום העברית - האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
האקדמיה ללשון העברית > בבית ובכיתה > לשחק בעברית > חידונים ליום העברית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.title
תחומים מטבעות לשון - האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
העברית שלנו משופעת במאות רבות של מטבעות לשון, ואלו מְתבלים את לשוננו ומעניקים לה נופך מיוחד משלה. מובא כאן מבחר של מטבעות לשון עבריים בלוויית הסבר על משמעם ועל מקורם. רוב המטבעות התפרסמו במסגרת המיזם "מתעשרים בעברית - מטבע לשון בכל יום" לקראת יום העברית תשע"ו.

# data[].attributes.headline
מתוך המבוא למילון של בן יהודה - איך החלטתי לחבר מילון ?

# data[].attributes.subject
מתוך המבוא למילון של בן יהודה - איך החלטתי לחבר מילון ?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במבוא הגדול של מילון בן־יהודה המחבר מספר איך גמלה בליבו ההחלטה לחבר מילון עברי:

באותה המדה שהלך והתחזק בקרבי הרגש המדיני שלי, בה במדה חשתי יותר ויותר מה היא הלשון לאֻמּה.
כמו שהיהודים אינם יכולים להיות עם חי באמת אלא בשובם לארץ האבות, כן אינם יכולים להיות עם חי אלא בשובם ללשון האבות ולהשתמש בה לא בלבד בספר, בדברים שבקדֻשה או שבחכמה בלבד כמו שטען פרץ בן משה, עורך השחר, אלא דוקא בדבור פה, מגדולם ועד קטנם, נשים וטף, בחור ובתולה, בכל עניני החיים, ובכל שעות היום והלילה, ככל הגוים, גוי גוי בלשונו.

זה היה הרגע הגדול, המכריע בחיי. עתה מצאתי מה עלי לעשות תכף ומיד. ראיתי כי משני הדברים שבלעדיהם לא יוכלו היהודים להיות עם, והם: הארץ והלשון, הנה בעוד שהשיבה לארץ אינה בידינו ותלויה היא ברצון המֹשלים עתה עליה, השיבה ללשון האבות היא בידינו, ואין איש יכול למנע אותנו מזה אם רק נרצה.

* * *

אבל, ככל אשר הרביתי לדבר עברית, ככל אשר הרחבתי את גבולי שיחותי מבלי לבֹר נושאי שיחתי, כן התחלתי לחוש מעט מעט קצת מחנק. אוצר המלים שלי היה אותו האוצר הידוע לכל בחור בערי ליטה שלמד ב"חדר" ובישיבות וקרא רֹב הספרות של "ההשכלה" ולמד תנ"ך על פה ודקדוק מתוך "צהר התבה", וקרא חלק מספרי המחקר של הקדמונים ושבע החכמות... זה אוצר נאה לשיחה על ענינים עליונים רוחניים, מפשטים, בקצת דחק אמנם ודלות הלשון, על כל פנים כמעט מספיק. אבל עם תדירות השיחה נתגלגלו הדברים גם על כלים מכלים שונים ועל ענינים היותר פשוטים והיותר טפלים וגסים שבחיים, ואז היינו אלמים! אלה היו לי שעות קשות, שהיו עלולות לקעקע כמעט את כל הבירה שבניתי לי בדמיוני. אך הן הן שהיו שעות החִבּול של המלון.

באלה השעות הקשות התחלתי לחטט בחדרי זכרוני, ואז נזכרתי כי יש לנו מסכת כלים שאין למודה רגיל אפלו בישיבות ואין שמות הכלים הנזכרים בה ידועים לרֹב יודעי עברית, וכמו כן יש בתלמוד הרבה דברים גם על ענינים פשוטים של החיים וגם על הגסים שבהם, אלא שאין הם נחקקים בזכרון רֹב הלומדים תלמוד. התחלתי לבקש אם יש בספרותנו ספר שאפשר למצא בו על נקלה אלה המלים בשעת הצרך. קויתי למצא כל הצריך בספרי המלים, שהיו בזמן ההוא, מרוסית לעברית, אבל אחרי חפוש מעט בּשׁתי מִשִּׁברי זה, וראיתי כי המעט שיש לנו אינו מספיק לצרכי דבור אמתי וטבעי.

וההגיון הפשוט של הבחרות הביאני מהרה למחשבה פשוטה זו:
אם רק זה חסר כדי שנוכל לדבר עברית, צריך למלא את החסרון ועוד פעם מהירות ההחלטה של הבחרות, שאינה מפקפקת בכח עצמה ואינה יֹדעת מעצור, עשתה את שלה.
וביום מהימים החלטתי:
חסרון זה אמלא אני.
והמחשבה לחבר מִלּוֹן נולָדָה.

# data[].attributes.attachment_link.title
איך החלטתי לחבר מִלּוֹן? - האקדמיה ללשון העברית

# data[].attributes.attachment_link.description
במבוא הגדול של מילון בן־יהודה המחבר מספר איך גמלה בליבו ההחלטה לחבר מילון עברי: באותה המדה שהלך והתחזק בקרבי הרגש המדיני שלי, בה במדה חשתי יותר ויותר מה היא הלשון לאֻמּה.

# data[].attributes.headline
העברית החדשה - התקווה 6, על העברית הלועזית

# data[].attributes.subject
העברית החדשה - התקווה 6, על העברית הלועזית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עמי גליקמן, הזמר והיוצר של השיר "העברית והחדשה", בריאיון מיוחד ללשוניאדה: מה הביא אותו לכתוב את השיר, האם הוא מרגיש שהישראלים מתרפסים בפני האנגלית, האם לדעתו השיר שכתב יכול לשנות את המצב ומה דעתו על שגיאות הגייה בשירים.
לפני ימים אחדים שוחרר לאוויר העולם השיר המצוין "העברית החדשה" של התקווה 6. השיר הזה הגשים לי חלום פרטי - שיר שעוסק בעברית בצורה קלילה, קליטה, שמדברת אל הצעירים וגם יש בו מסר. מיד אצתי רצתי לראיין את עמרי גליקמן, הכותב, המלחין והזמר של השיר.
"כל הקטע של העברית מתפספס... / יש לי תחושה שזה קורס... / Oh my god שפה קשה / העברית החדשה / אנ'לא מבין את המבטא / דבר אליי עברית בבקשה" - עמרי, כתבת שיר קינה על העברית?
שיר שמתייחס. כמו רבים משירינו. יש בשיר תיעוד ותיאור ישיר של תופעה חברתית ישראלית בצורה מקורית, קומית וקלילה. עם אמת סביב הדקורציה.
מה הביא אותך לכתוב את השיר ?
שילוב של כמה אלמנטים. אופן הדיבור שלי - אני ״שותף לפשע״, אני מחדיר הרבה מילים באנגלית לעברית שלי.

הרעיון - לכתוב שיר על השפה החדשה שלנו שמשנה את צורתה מעת לעת. יש המון מילים שאני בתור כותב איני יכול להשתמש בהן בשיריי, וזו ההזדמנות להכניס את כולן תחת קונספט מיוחד.

הרגשתי שזה שיר שאפשר להשתולל איתו מבחינת קופירייטינג, והיו לי המון רעיונות. כמו כן יש המון מילים שממש חסרות והבנתי את זה יותר תוך כדי כתיבת השיר.

מהרגע הראשון שניגנו את השיר בהופעה הרגשנו את תשומת הלב סביבו והסקרנות של הקהל. השיר יצא רק בשבוע שעבר והתגובות נהדרות!
האם יש הבדל בתגובות של בני נוער לעומת מבוגרים ?
מוקדם עדיין לדעת. השיר מאוד צעיר. בוא ניתן לו קצת זמן.
במרחב הציבורי רואים הרבה אנגלית - שלטים של חנויות, שמות מותגים, שלטי חוצות, פרסומות, מתחמי אוכל. למשל, בקניון עזריאלי ת"א מיתגו את מתחם האוכל ה" FOOD ZONE " באותיות קידוש לבנה. מה דעתך על כך?
אני חושב שמתרחש דבר מדהים: הקִדמה והטכנולוגיה יוצרות שפה חדשה ובין-לאומית. גלובלית. בכל מקום בעולם יש הרבה מילים שמשתלבות בשפה המקומית, למשל: מייל, ג׳ייפג, פוקוס, האשטג, סטופ, סטארט אפ, ריאליטי, פוד קורט ועוד. מעבר לכך השפה האנגלית היא המוכרת המדוברת והמובנת ביותר ברוב העולם. לכן היא חודרת לשלל השפות האחרות.
אתה מרגיש שיש רפיסות תרבותית שלנו כלפי האנגלית? אם כן, ממה היא נובעת לדעתך? אי ך הגענו למצב הזה שיש כ"כ הרבה מילים אנגליות בעברית שלנו?
לדעתי לאמריקה יש חלק משמעותי בהתפתחות שלנו. והשפעה אדירה על התרבות. מאז ומתמיד הקשר הזה חזק ולכן דולף באופן טבעי לסגנון חיים, למחשבה וכמובן לשפה.
אתה מאמין או מקווה שהשיר שלך ישנה את המצב?
זו אינה המטרה. אני אוהב לשתף נקודות מחשבה שלי עם הקהל. הביטוי הכי קל וטבעי בעבורי הוא שירים. זה בא ממקום כזה.

קודם כול שפה היא ביטוי. אתה מתבטא כדי להעביר מסר, רצון, תחושה ומחשבה. לכן אני מזדהה עם חשיבות ההבנה, והוא אכן העיקר. מעבר לזה יש את עניין הזהות, והשפה היא מאפיין חשוב בכל זהות קיימת. וזו שאלה גדולה יותר אם יש בנו צורך לשמר את הזהות תוך קידוש השפה העברית או להתגמש עם השינויים של הכפר הגלובלי שמרכיב שפה משלעצמו מתחת לאף שלנו 🙂

אני בעד. השפה כאמור משתנה עם הזמנים ההתפתחות והקִדמה. כנראה גם עם הסבלנות.

מוזיקה היא אומנות, ואומנות היא חופש. איני מאמין בחוקים בעולם היצירה.
מה המילה הלועזית שחדרה לעברית ו הכי מעצבנת אותך ?
בין המוזיקאים יש המון מושגים באנגלית. נגיד במבנה של שיר יש ״אינטרו״, ״אאוטרו״, ״פרי- קורוס״, ״סי פארט״. אנחנו משתמשים בזה המון וכותבים שירים בעברית. פה משהו לא תמיד מסתדר לי 🙂
נפזר קצת אהבה - מה המילה העברית שאתה אוהב ביותר? כמה מפתיע. האם אתה מעיר לילדים שלך על שגיאות לשוניות ?
בני בן שנתיים. אני בשלב הלמידה. עדיין לא תיקון 🙂
בתיכון אהבת לשון? התחברת למקצוע? כמה קיבלת בבגרות?
לא באופן יוצא דופן. החיבור לעברית והכתיבה הגיעו אצלי מאוחר, ואני מרגיש שהקשר מתחזק ככל שאני מתבגר.

מילים ולחן: עמרי גליקמן

יש לי דיליי אני בג׳ט לג

היה לי אוברווייט קניתי הנדבאג

כתבתי מיילים הוספתי ג׳יי פג

אני לא בפוקוס תוביף לי האשטג

סוואג!
או מיי גאד שפה קשה העברית החדשה אני לא מבין את המבטא דבר אליי עברית ב - ב - ק - ש - ה
אני בלחץ, לא אני בסטרס

כל הקטע של העברית מתפספס

סירייסלי

יש לי תחושה שזה קורס קרייסס

זה לא ביג דיל זה מבאס

תראו!

כולם היום עובדים טוונטי פור סוון

בלי הרבה תשוקה, עם המון פשן

נון סטופ חולמים על רילוקיישן

על אקזיט מפואר על סטרט אפ ניישן

יוצאים לכמה דייטים לאיזה רנדה וו

בלופ אחד גדול מדז׳ה וו לדז׳ה וו

שותים שוטים צ׳ייסרים דרינקים עם כולם

בונים על האפי האואר על האנגאובר חינם

ואין בלאנס בין ההיי ללואו

חיים ריאליטי שואו תאמינו לי איי יואו

וסה לה וי אבל הלווו כבר הגיע הזמן

ספיק דה לנגואג׳ אוף דה היברו מן
או מיי גאד שפה קשה העברית החדשה אני לא מבין את המבטא
אז הביטוח המקיף יהיה באיי-איי-ג׳

הקבצים הם בגיף או בבי-אם-פי

הבדיקות יו-אס אם-אר-איי סיטי

והאם וי-פי תמיד בוי-איי-פי

בפייט אגרסיבי נותנים ת׳בסט

שיט!

בלי קומנט טין גלורי

יו בי הפי דונט וורי

איך אומרים פרוטקשן בעברית?

איך אומרים סלפי בעברית?

איך אומרים אקשן בעברית? יאללה

איך אומרים מדיום בעברית?

איך אומרים פרמיום בעברית?

איך אומרים וואלה חסרות לנו מילים לעברית יש בעיות אז מלווים ומלווים ומלווים...
או מיי גאד שפה קשה העברית החדשה אני לא מבין את המבטא רוצים לדעת מתי עולה הרשומה הבאה? רוצים לקבל עדכון על ההסכת הבא?
לחצוכאן והצטרפו לרשימת התפוצה של "לשוניאדה"

# data[].attributes.attachment_link.title
הָעִVרִית Aחֲדָשָׁה - סולן התקווה 6 מדבר על השיר שכתב - לשוניאדה

# data[].attributes.attachment_link.description
עמי גליקמן, הזמר והיוצר של השיר "העברית והחדשה", בריאיון מיוחד ללשוניאדה: מה הביא אותו לכתוב את השיר, האם הוא מרגיש שהישראלים מתרפסים בפני האנגלית, האם לדעתו השיר שכתב יכול לשנות את המצב ומה דעתו על שגיאות הגייה בשירים. לפני ימים אחדים שוחרר לאוויר העולם השיר המצוין "העברית החדשה" של התקווה 6.

# data[].attributes.headline
שיר - אליעזר בן יהודה (ירון לונדון ומתי כספי)

# data[].attributes.subject
שיר - אליעזר בן יהודה (ירון לונדון ומתי כספי)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מוזיקה ישראלית

# data[].attributes.attachment_link.title
מתי כספי - אליעזר בן יהודה

# data[].attributes.headline
שיעור בכיתה - איתמר בן אב"י

# data[].attributes.subject
שיעור בכיתה - איתמר בן אב"י

# data[].attributes.body
הקשיים בתחיית השפה העברית, הסיפור של בן-ציון \ איתמר בן אב"י

אפשר לקרוא חלקים מהספר "איתמר בן אב"י" \ דבורה עומר
מה זה מילון ? משחקי שימוש במילונים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
‫מורן הויזליך-פלד (טיפול רגשי)‬‎

# data[].attributes.attachment_link.title
My Father's Son בן אב"י - אליעזר בן יהודה Ben Avi - Eliezer Ben Yehuda

# data[].attributes.headline
שיעור בכיתה - ניבים ופתגמים

# data[].attributes.subject
שיעור בכיתה - ניבים ופתגמים

# data[].attributes.body
הסבר מה זה ניב ומה זה פתגם
לימוד ניבים ופתגמים, משחקים,
יצירת דגמים של ניבים\פתגמים

# data[].attributes.attachment_link.title
ניבים בעברית

# data[].attributes.headline
ניבים בעברית

# data[].attributes.subject
ניבים בעברית

# data[].attributes.attachment_link.title
ניבים ופתגמים- סיפורים ומשחקים להורדה - מילה היא רק התחלה - חגית אמסטרדם פרנקל

# data[].attributes.attachment_link.description
מילה היא רק התחלה - חגית אמסטרדם פרנקל קריאה, כתיבה, אותיות, תנועות, ראשית הקריאה חגית אמסטרדם פרנקל, חינוך מיוחד, הוראה מתקנת, הקניית הקריאה, קמץ, חיריק, צירה, חולם, שורוק קובוץ, סגול, משחקים, תומכי זיכרון, שירים, פעילויות גיל הרך, כיתה א', סיפורים קצרים, חגים