# data[].attributes.body
Az 1514-es parasztháború vezérét a  korabeli források Székely Györgynek nevezik.

Magyarország érseke, Bakócz Tamás éppen azokban a hetekben (április 16-án) hirdette ki a pápai bullát, mely által X. Leó pápa keresztes hadjáratba hívta a népet, bűnbocsánatot és örök túlvilági boldogságot ígérve a török ellen harcolóknak.

A magyar nemesek nem örültek a pápai bullának, mert a tavaszi és nyári munkák idején szükségük volt a jobbágyokra. A hadsereg parancsnokságát egyetlen főúr sem vállalta. Végül az érsek engedve a parasztok kérésének, Dózsát tette meg a keresztesek vezérének. Ünnepélyes keretek közt április 24-én, Szent György-ünnepén vette át Dózsa a vezérséget, amikor az érsek kezébe adta azt a nagy vörös kereszttel ékesített zászlót, melyet Rómában maga a pápa áldott meg.

A döntés jónak tűnt, mivel Dózsa profi katona, gyakorlott lovastiszt és bátor harcos volt, aki tekintélyt is tudott szerezni seregében. Ami a természetét illeti, igazi katonajellem volt, határozott, egyenes, és amit elvállalt azt teljesíteni akarta

A keresztesek, Nagyszombati Márton szerint:

„Pajzsot, rettenetes bárdot, sisakot viselének

Háromnyüstű bőrvértezetet, rudakat,

Szép ragyogó szablyát és rozsdás szekercét

S mindent, amivel a népeket ölni szokás.”

Az otthonról kapott rossz hírek, melyek a hadbavonultak családtagjainak robotoltatásáról szóltak, a keresztes had akadozó élelmezése, s végül Bakócz rendelkezése, mellyel a nemesek tiltakozása miatt betiltotta a toborzást, május 24-én pedig a hadjáratot is, hatalmas felháborodást váltott ki. A keresztes háború parasztháborúvá alakult át és az ország lángba borult. Dózsa megértette a parasztok követeléseit és a felkelők élére állt.

Sikereinek ismeretében váratlan eseménynek számít a temesvári csatavesztés.

Dózsa György és Dózsa Gergely – foglyul ejtése után a vajda serege július 15-én szétverte. A többi hadszíntéren zajló felkeléseket ugyancsak elfojtották és a nemesség a vezetőkön kegyetlen bosszút állt. Közismertté vált Dózsa temesvári kivégzése, melynek körülményeit Taurinus István gyulafehérvári kanonok az 1519-ben kinyomtatott munkájában így írt le: …a hóhér égő botot ad a kezébe és tüzesült koronát helyezett le királyi fejére.”

Tüzes vastrónra ültetése ugyan tévhit, de izzó vaskoronával valóban megkoronázták

# data[].attributes.body
https://nogradi.hu/menu/kozepso/1090-a-mi-dozsank-mentunk-lattunk-hazajonnenk

# data[].attributes.body
a.) tanulni
b.) 1.) nevek, évszámok, helyszínek, fogalmak kigyűjtése
2.) Megnézni:
https://www.youtube.com/watch?v=3cbpPBKktcU

Majd a kapcsolódó tankocka

c.) https://www.youtube.com/watch?v=lbRzZJqakzc

# data[].attributes.body
ld. füzet

# data[].attributes.body
A felkelés fontosabb helyszínei
-  Cegléd
-  Temesvár
-  Nagylak

Ki győzte le Dózsát? (ld. TK)

- Szapolyai János

# data[].attributes.body
-          1490: Mátyás halála (Bécs

-          törvénytelen fiának (Corvin János) szánta a trónt, ő azonban egyéb címekért és birtokokért cserébe lemondott arról

-          a „jelentkezők” (Habsburg Miksa, Jagelló Ulászló, János Albert) közül az 1490-es rákosi országgyűlés a lengyel Ulászlót választotta magyar királlyá, akihez Beatrix azonnal feleségül ment (bár Ulászló az esketést szándékosan elrontó pap segítségével később felbontatta e frigyet)

-          II. Ulászló (1490-1516) oklevélben erősítette meg megválasztásának feltételeit

-          a főurak hatalma megnőtt uralkodása alatt („Dobzse, dobzse!”), a királyi kincstár pedig kiürült

-          1505: a köznemesség hatására a rákosi országgyűlésen végzést fogadtak el, miszerint idegen uralkodót többé nem választanak magyar királynak („rákosi végzés”)

1506: Ulászló örökösödési szerződést kötött a Habsburgokkal

# data[].attributes.body
5. csoport
Bakócz Tamás jellemzése
-esztergomi érsek és bíboros volt
-titkárként tevékenykedett
-hatalom kedvelő
-az új pápa kereszteshadjárat indítására kötelezte el
-1521-ben hunyt el viszonylagos visszavonultságban Esztergomban.

# data[].attributes.body
A felkelés leverése

Dózsa György és Dózsa Gergely- foglyul ejtése után a vajda serege július 15-én szétverte. A többi hadszíntéren  zajló felkeléseket ugyancsak elfojtották és a nemesség a vezetőkön kegyetlen bosszút állt. Közismertté vált Dózsa temesvári kivégzése, melynek körülményeit Taurinu István gyulafehérvári kanonok az 1519-ben kinyomtatott munkájában így írt le: ...a hóhér égő botot ad a kezébe és tüzesült koronát helyezett le királyi fejére.
Tüzes vastrónra ültetése ugyan tévhit, de izzó vaskoronával valóban megkoronázták.

# data[].attributes.body
A Dózsa-féle parasztháború

# data[].attributes.body
A felkelés ideje, oka

1514 a felkelés ideje
oka:

# data[].attributes.body
A keresztes had jellemzői (fegyverei, céljai, stb)
-pajzsot
-háromnyüstű  bőrvértezetet rudakat
-szép ragyogó szablya
-rozsdás szekerce
-rettenetes bárdot
-nagy vörös kereszttel
ékesített zászló amit a pápa áldott meg.

# data[].attributes.body
Dózsa György jellemzése
Székely Györgynek is nevezték.
1514. parasztháború vezére.
Tökéletes hadvezér.
Kivégezték: Temesváron

# data[].attributes.attachment_link.title
 A mohácsi csata(előzmények, a csata menete)

# data[].attributes.attachment_link.description
Tedd  sorrendbe a mohácsi csatához kapcsolódó eseményeket!

# data[].attributes.body
https://learningapps.org/2992726

# data[].attributes.attachment_link.title
Fogalmak: Virágzó és hanyatló középkori Magyarország