# data[].attributes.body
-allostaattinen järjestelmä (autonominen hermosto, sisäeritysjärjestelmä ja immuunipuolustusjärjestelmä) eivät toimi niinkuin pitäisi
-palautuminen estyy ja johtaa kroonisiin terveysongelmiin, jos:
1)stressitilanteet toistuvat tiheästi
2)sopeutumista (elimistön vasteen vähenemistä stressitilanteen toistuessa) ei tapahdu
3)elimistön vaste ei syystä tai toisesta häviä stressitilanteen päätyttyä
4)epätarkoituksenmukainen vaste saa aikaan toimintahäiriöitä myös muissa järjestelmissä

McEwen 1998 kirjasta
Mäkikangas, A. yms 2017. Tykkää työstä - Työhyvinvoinnin psykologiset perusteet

# data[].attributes.body
-työnkuvan muuttuminen aikaan ja paikkaan rajoittamattomaksi uhkaa työstä palautumista
-yksilön itsesäätely ja kyky asettaa rajoja omalle työlleen korostuu
-palautumisen psykologisena tarkoituksena on korjata työstressin aiheuttamat kielteiset vaikutukset yksilöön ja hänen elimistöönsä
-tavoitteena palautumisen riittävyys ennen seuraavaa työpäivää, muuten kuormitus kasaantuu ja johtaa kroonisiin terveysongelmiin
-palautumista tarvitaan pskologisiin (mieliala, väsymys, unenlaatu, stresi), että fysiologisiin (stressihormonit, verenpaine, sykevaihtelut) seurauksiin
-palautumista voi tapahtua tauoilla, iltaisin, viikonloppuisin ja lomilla
-optimaalinen vapaa-ajalla tapahtuva palautuminen:
1)Toiminnot: liikunta ja sosiaalinen vuorovaikutus (matalatehoiset ja passiiviset toiminnot esim. tv ei yhtä selkeästi auta palautumisessa, tutkimustulokset vaihtelevat)
2) Kokemukset: psykologinen irrottautuminen, rentoutunut olotila, taidonhallintakokemukset, kotrolli ja valinnanvapaus vapaa-ajalla, merkityksellisyys, yhteenkuuluvuus, työpäivän positiivinen reflektointi

-työn ominaisuuksien vaikutus palautumiseen:
1)työn määrän vaatimukset (aikapaine, työn suuri määrä, ylikuormitus)
2)työn laadulliset vaatimukset (vaikeiden päätösten teko)
-palautumisen vaikeudet tulisi tunnistaa ajoissa - vastuu työntekijällä, esimiehillä, työyhteisöillä kuin työterveyshuollolla

Mäkikangas, A. yms 2017. Tykkää työstä - Työhyvinvoinnin psykologiset perusteet

# data[].attributes.body
-koostuu henkilön energisyyden, sitoutuneisuuden ja pystyvyyden kokemuksista töissä
-suhteellisen pysyvä ja myönteinen työhön liittyvä tunne- ja motivaatiotila (vaikuttamassa tarmokkuus, omistautuminen, uppoutuminen)
-sukupuoli- ja koulutuseroja esim. naiset ja korkeakoulutetut kokevat eniten työn imua (testi www.ttl.fi)
-työn imun ja työholismin erottaa koettu tunnetila (myönteinen vs. kielteinen)
-työssä tylsistyminen ja työuupumus ovat kielteisesti yhteyksissä sairauksiin ja työn-/perheelämän tasapainoon
-työn imu puolestaan ennustaa vähempää masennusoireilua, suurempaa elämään tyytyväisyyttä sekä tasapainoa työn ja muun elämän välille

Mäkikangas, A. yms 2017. Tykkää työstä - Työhyvinvoinnin psykologiset perusteet

# data[].attributes.body
(Saarinen & Kokkonen 2003, Nurmenniemi 2007, Berkum 2004)
1. Ahkerat kunnianhimoiset ja tunnolliset uupuvat muita nopeammin työelämässä.
2. Ihmiset eivät synny työnarkomaaneiksi, vaan he oppivat sen vanhemmiltaan ja yhteiskunnalta.
3. Ihmisillä, jotka pystyvät tunnistamaan ja kuuntelemaan omia tunteitaan , on paremmat mahdollisuudet kestää työstressiä ilman, että he sairastuvat työuupumukseen.
4. Henkilö, joka on työuupumuksen riskiryhmässä, tekee mielellään vaikeita päätöksiä työyhteisössä. Henkilö on koko joukon sielu ja kipinä sekö innostaa ryhmää eteenpäin. Vaikuttaa karismaattiselta ja uhrautuu ryhmän vuoksi mielellään.

# data[].attributes.body
-ulospäinsuuntautuneilla (käyttäen Eysenckin persoonallisuusluokitellua) opettajilla on enemmän työtyytyväisyyttä
- muut positiiviset muuttajat: ihminen, joka tykkää kompetenssista, on kunnianhimoinen sosiaalisessa mielessä, kokee ettei ole aikaa lepäämään ja pilottaa tunteitaan
kielteinen vaikutus: ihminen, joka tulee helposti vihaiseksi
(Sezer ja Faruk, "The Relation between the Level of Job Satisfaction
and Types of Personality in High School Teachers")
- Toinen tutkimus käyttäen MBTI-luokittelua: Aikaisemipien tutkimuksien mukaan useimmiten opettajien persoonallisuus on ESTJ, parhaana ja tärkeimpänä muuttaja E (eli  ulsopäinsuuntautuneisuus)
-Tässä tutkimuksessa:
-opettamisen minäpystyvyys kasvaa ajan mittaan, erityisesti käytännöllisen jakson jälkeen
- opettajat useimmiten ulospäinsuuntautuneita, mutta tämä ei vaikuta minäpystyvyteen
-hyvin pieni yhteys persoonallisuuden ja minäpystyvyyden eri alueiden välillä
(Roberts et al. "RELATIONSHIPS BETWEEN PERSONALITY TYPE AND TEACHING EFFICACY
OF STUDENT TEACHERS")

# data[].attributes.body
-stressi on ulkoisten vaatimusten ja ihmisen kapasiteetin tai resurssien välinen epäsuhta (ei tarvitse olla todellinen vaan kokemus ristiriidasta riittää)
-temperamentti ilmenee selvimmin äärimmäisissä tilanteissa (esim. stressi)
-temperamentti vaikuttaa siihen, mikä kenellekin on stressille altistava ärsyke ja selittää miksi samasta tilanteesta toiselle nousee fysiologinen stressireaktio ja toiselle ei
-stressin voimakkuuteen vaikuttaa temperamentin epäsopivuus suhteessa ympäristöön sekä yksilöllinen stressiherkkyys (voimakas stressi, kun: ääripään epäsopivuus ja korkea stressiherkkyys, lievä stressi, kun: häilyvä epäsopivuus ja matala stressiherkkyys)
-introvertillä ihmisellä on synnynnäinen taipumus kokea objektiivisssa tilanteissa (kuolema, luonnonkatastrofit ym.) voimakkaampaa stressiä kuin ulospäinsuuntautunut ihminen. Kyse ei siis ole siitä, ettei hän kykenisi puhumalla itsestään ja tunteistaan hoitamaan stressiään.
-temperamentti vaikuttaa myös selviytymiskeinojen valintaan ja stressin seurauksiin
-tiedostamalla oman temperamentin voi ehkäistä stressin syntyä välttelemällä sille altistavia ärsykkeitä sekä valita itselleen parhaiten toimivat selviytymiskeinot

Keltinkangas-Järvinen, L. 2008. Temperamentti. stressi ja elämänhallinta.

# data[].attributes.body
- Stressi ja kuormittuneisuus esiintyvät usein synonyymeina, mutta stressi viittaa työntekijän kokemaan hyvinvointiin kun taas kuormittuineisuus painottaa tietyn työtehtävän suoritusta
- Työuupumus johtaa helposti turtumukseen, kyynisyyteen, unettomuuteen ja fyysisiin oireisiin
-Parhaiten motivoituneimmat sekä vähiten kollegiaalista tukea saavat opettajat palavat herkästi loppuun
- Opettajan hyvinvointia paransi työn ja vapaa-ajan selkeä raja, tämän saama arvostus, opettajan mielipiteiden huomioiminen ja ongelmanratkaisutaidot

Opetushallituksen julkaisu Opettajien työhyvinvointi

# data[].attributes.body
Jos minäpystyvyys on heikko/matala, henkilöllä on yleensä tapana vähätellä omaa osamistaan; pessimistinen asenne. Tässä myös päätösten teko vaikeaa ja avuttomuuden tunne on vahva. (ei uskota omaan opettajuuteen ja omiin kykyihin)

Minäpystyvyys joko estää tai tehostaa motivaatiota.

# data[].attributes.body
• Persoonallisuuden piirteitä, jotka altistavat herkemmin uupumiselle (burnout), mm.
– negatiivissävytteinen ajattelu ("negative affectivity"); pessimismi, erityisesti itseen kohdistuva
– ylisuorittaminen ("overcommitment") eli vaikeus irtautua työstä; liika tunnollisuus
– coping-tyyli
(Luku 4, s. 91–110)

Uupumiselta suojaavia piirteitä
• Vastaavasti taito ymmärtää ja käsitellä tunteita avoimesti (emotional openness, EO) näyttäisi ehkäisevän burnoutilta.
– Käsittelemättömät tunteet patoutuvat helposti huomaamatta.
– Huolten ulkoistaminen ja jakaminen muiden kanssa.
– Tähän liittyvät myös ihmissuhteet: vaikeudet käsitellä tunteita voivat mutkistaa suhteita mm. kollegoiden kanssa, mikä voi edelleen lisätä stressiä töissä.
(Luku 8 s. 167–182)

(Schwartzhoffer, R., Innanen, H., Juvakka, A. & Salmela-Aro, K. (2009). Psychology of burnout: predictors and coping mechanisms. Luvut 4 & 8 eli sivut 91–110, 167–182)

# data[].attributes.body
- Opettajan tunteilla suuri osuus, jotta voimme ymmärtää todellisia yhteyksiä stressin, loppuunpalamisen, persoonallisuuden ja tukiverkostojen välillä

- Persona vaikuttaa suuresti myös siihen, kuinka opettajat kokevat stressiä työssään ja pystyvät vastaamaan siihen --> coping mekanismit)
(Montgomery & Rupp, 2005,

A Meta-Analysis for Exploring the Diverse Causes and Effects of Stress in Teachers, Canadian Journal of Education 28: s. 458-4 )

# data[].attributes.body
Pekka Räihän (2010) väitöskirjasta:
Tyypillinen opettaja-opiskelija on tyypillisesti:
1. aikaisemmissa (lukio-) opinnoissa hyvin pärjännyt
2. keskiluokkaisesta sosioekonomisesta taustasta ponnistava
3. harrastuneisuus taito- ja taideaineissa
4. nuori nainen.
--> Heille opettaja-opinnot saattavat näyttäytyä helppona koulutusputkena käytännölliseen, mutta myös arvostettuun akateemiseen ammattiin

# data[].attributes.body
-yksi ihmisen toiminnan vaikuttaja, muttei koskaan määrääjä (muutkin asiat vaikuttavat)
-koulu- ja työelämässä ylikorostettu ja väärin käytetty (monet ongelmat mihin persoonallisuudella haetaan ratkaisua liittyvät oikeasti solidaarisuuteen, lojaaliuteen, hyvään käytökseen ja huomaavaisuuteen)
-käyttäytymissäännöt ovat usein työpaikoilla hukassa ja niitä yritetään ratkoa palkkaamalla persoonallisuudeltaan tietynlaisia henkilöitä (esim. sosiaalinen, aktiivinen ja ulospäinsuuntautunut)
-oikeasti tarvitaan yhteisiä pelisääntöjä, jotka jokainen voi oppia omaksumaan temperamentista riippumatta

Keltinkangas-Järvinen, L. 2008. Temperamentti. stressi ja elämänhallinta.