# data[].attributes.headline
חידון לחנוכה

# data[].attributes.subject
חידון לחנוכה

# data[].attributes.body
1. הוא : איבר חשוב בגוף _ _

היא : מאכל לחנוכה _ _ _ _ _

2. הוא : נוזל המשמש לטיגון _ _ _

היא : ההפך מרזה _ _ _ _

3. הוא : בנזין בעברית הוא : _ _ _

היא : מילה נרדפת לשרפה : __ _ _ _

4. הוא : מילה נרדפת לפלא : __ __

היא : מילה נרדפת למילה ברחה : __ _ _

5. הוא : מילה נרדפת למילה מועד : _ _

היא : מילה נרדפת למסתובבת _ _ _

6. הוא : חומר גמיש מלא נקבים
הסופג נוזלים _ _ _ _

היא : מאכל מתוק לחנוכה : _ _ _ _ _ _ _

7. הוא : מילה נרדפת ליופי : _ _

היא : שבעת בניה מתו על קידוש השם . _ _ _

8. הוא : בעזרתו מדליקים את נרות חנוכה _ _ _

היא : דרכה חודר האור לחדר : _ _ _ _

9. הוא : ירק גינה כתום _ _ _

היא : מילה נרדפת לאיסור או הגבלה _ _ _ _

(רמז: אותה הטיל אנטיוכוס על העם היהודי)

מתוך: חוברת לחנוכה, מינהל חברה ונוער

http://www.tariel.co.il/?CategoryID=1680&ArticleID=640

# data[].attributes.headline
הדלקת החנוכיה 

# data[].attributes.subject
הדלקת החנוכיה 

# data[].attributes.body
הדלקת נרות חנוכה היא מצווה מדרבנן להדליק נר בכל לילה משמונת ימי החנוכה כדי לפרסם את נס פך השמן. מצווה זו מייחדת את חג החנוכה, ולכן מאפיינת אותו במיוחד[1]. מצווה זו מופיעה באופן אגבי במשנה בהלכות נזקים[2], אולם הלכותיה מובאות בצורה מפורטת רק בתלמוד.

על כל בית בישראל מוטלת החובה להדליק נר אחד בכל יום מימי חנוכה, אך כיום מקובל להדר במצווה ולהדליק נרות על פי מספר ימי החג. מקובל להשתמש בחנוכייה לצורך הדלקת הנרות, אך הדין המקורי מדבר על נרות בודדים. ההדלקה צריכה להיות בבית, במקום הנראה כלפי חוץ, כגון בפתח הבית או בחלון הנראה אל רשות הרבים.

# data[].attributes.headline
מדוע מחלקים דמי חנוכה?

# data[].attributes.subject
מדוע מחלקים דמי חנוכה?

# data[].attributes.body
כוחות הכיבוש של היוונים היו נחושים לכפות על האוכלוסייה היהודית את ערכי היוונים במקום האידאלים והמצוות של התורה הקדושה. לרוע המזל, הם נחלו הצלחה לא מעטה. אחרי תבוסת היוונים היה נחוץ לחנך מחדש את היהודים ולהנחיל מחדש את ערכי התורה לחלק גדול של האוכלוסייה. מכאן הקשר האמיץ שבין חנוכה לחינוך.

מנהג נאה הוא להעניק לילדים בחנוכה כסף – דמי חנוכה – כדי ללמד אותם להרבות בצדקה ובמעשים טובים ובשביל להוסיף בחגיגיות החג.

מתוך: בית חבד

# data[].attributes.headline
מידע קצר על החנוכיה

# data[].attributes.subject
מידע קצר על החנוכיה

# data[].attributes.body
חנוכייה היא תשמיש מצווה יהודי שבו נוהגים להדליק את הנרות בחג החנוכה. החנוכייה בנויה כמנורה בעלת תשעה קנים, בניגוד למנורת בית המקדש, בה היו רק שבעה קנים.

מתוך: ויקיפדיה

# data[].attributes.headline
כמה נרות מדליקים בחנוכה

# data[].attributes.subject
כמה נרות מדליקים בחנוכה

# data[].attributes.body
בחנויות תמצאו אריזות המכילות "44 נרות לחנוכה", אבל המספר הזה נכון רק אם אנו סופרים גם את ה"שמשים", הנר הנוסף שמדליקים בכל ערב. אך אם נחשב את המספר המדוייק של נרות החנוכה עצמם [ה"שמש" אינו חלק מהמצוה עצמה] – 1+2+3+4+5+6+7+8 – נקבל את המספר 36.

העובדה שהסך הכולל של הנרות הוא 36 אינה מקרית; רבי לוי יצחק מסביר ("לקוטי לוי יצחק" – אגרות קודש ע' תיח), כי למספר זה יש קשר עמוק עם תוכנו של חג החנוכה.

מתוך: בית חבד

# data[].attributes.headline
הכי פשוט, הכי טוב

# data[].attributes.subject
הכי פשוט, הכי טוב

# data[].attributes.body
סופגניה קלאסית עם ריבה

# data[].attributes.headline
מה זה בעצם סופגנייה?

# data[].attributes.subject
מה זה בעצם סופגנייה?

# data[].attributes.body
המילה סופגנייה נוצרה, כנראה, על ידי דוד ילין בשנת 1896, על ידי הוספת סיומת ההקטנה "-יה" אל המילה "סוּפְגָּן"[1][2]. סופגן נזכרת במשנה – במסכת כלים: "משיסיק את [התנור?] כדי לאופות בישן סיפגנים"[3], ובמסכת חלה[4]: "והסיפגנין והדיבשנים והאיסקריטים"[5], שרבי עובדיה מברטנורא מפרש: "הסופגנים – לחם שבלילתו רכה ועשוי כספוג. פ"א רקיקים דקים, תרגום ורקיקי מצות, ואספוגין". ביאליק הסתייג מצורת ההקטנה "-יה". במקומה, הציע אספוג (במשקל אתרוג) ובריבוי אספוגים, ואף עשה במילה שימוש בשיריו[6].

שורש השם, ספ"ג, מותאם למהותה של הסופגנייה, הסופגת לתוכה שמן טיגון רב. מקור המילה "סופגן" במילה היוונית σπόγγος (סְפּוֹנְגוֹס), ומשמעותה "ספוג". ביידיש, בהשפעת השפות הסלאביות, נקראות הסופגניות "פּאָנטשקעס" (נהגה: "פּוֹנצ'קֶס").

מתוך: ויקיפדיה

# data[].attributes.headline
וידאו חנוכה ופרשותיה.

# data[].attributes.subject
וידאו חנוכה ופרשותיה.

# data[].attributes.body
http://taamu.co.il/%D7%95%D7%99%D7%93%D7%90%D7%95-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94/

# data[].attributes.headline
סיפור נס חנוכה בקצרה

# data[].attributes.subject
סיפור נס חנוכה בקצרה

# data[].attributes.body
לפני יותר מאלפיים שנה שלטו היוונים בארץ הקודש, וביקשו ליוון בכוח את בני ישראל. כנגד כל הסיכויים הביסה חבורה קטנה של יהודים נאמנים – ה"מכבים" (ראשי תיבות של: מי כמוכה בא-לים ה') – את אחד הצבאות הכבירים ביותר בעולם, גירשה את היוונים מן הארץ, כבשה מחדש את בית המקדש בירושליםוהקדישה אותו מחדש לשירות אלוקי ישראל.

כשביקשו להדליק את המנורה בבית המקדש הם מצאו רק כד שמן זית אחדויחיד שניצל מטומאת היוונים. בדרך נס, הכמות – שהייתה אמורה להספיק ליום אחד בלבד – דלקה במשך שמונה ימים, עד שהצליחו להכין שמן חדש בטהרה.

לזכר הנסים הללו ובשביל לפרסמם ברבים, תיקנו החכמים את חג החנוכה. במרכז החג עומדת הדלקת החנוכייה בכל ערב וערב מערבי החג. נר אחד בלילה הראשון, שני נרות בערב השני, וכן הלאה עד הלילה השמיני של חנוכה, שבו אנו מדליקים את כל שמונת הנרות.

בחנוכה אנו גם אומרים את תפילות ה"הלל" ו"על הנסים" כדי לשבח את האלוקים ולהודות לו על שמסר "גיבורים ביד חלשים ורבים ביד מעטים וטמאים ביד טהורים ורשעים ביד צדיקים".

מנהגי חנוכה כוללים אכילת מאכלים מטוגנים בשמן – סופגניות ולביבות; משחק בסביבון (שעליו חרוטות האותיות נ', ג', ה' ו-פ' – או בחו"ל ש' במקום פ' – ראשי התיבות של "נס גדול היה שם/פה"); וכן מתן דמי חנוכה לילדים.

אנחנו מאחלים לכם חג חנוכה שמח!

מתוך: בית חבד

# data[].attributes.headline
גיף נחמד לחנוכה. חג שמח!

# data[].attributes.subject
גיף נחמד לחנוכה. חג שמח!

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה של נרות

# data[].attributes.headline
מממ... סופגניות

# data[].attributes.subject
מממ... סופגניות

# data[].attributes.body
סופגניות טעימות לחנוכה

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה של סופגניות

# data[].attributes.body
סביבון הוא צעצוע המסתובב על צירו. בקרב היהודים משמש הסביבון בעיקר כמשחק מסורתי לחג החנוכה. הסביבונים הנפוצים מופעלים על ידי סיבובם באמצעות אצבעות כף היד, אך יש גם המופעלים באמצעות השלכתם בעוצמה, באמצעות בעיטה בכף הרגל, או באמצעות מנגנון הפעלה מכני.

מתוך: מנטליקה

# data[].attributes.body
תמונה הכוללת חנוכיה, סביבונים וסופגניות.

# data[].attributes.body
ימי החנוכה, חנוכת מקדשנו,
בגיל ובשמחה ממלאים את ליבנו
לילה ויום סביבונינו יסוב
סופגניות נאכל בם לרוב.

האירו, הדליקו
נרות חנוכה רבים -
על הניסים ועל הנפלאות
אשר חוללו המכבים.

ניצחון המכבים נספר, נזמרה,
על האויבים אז ידם כי גברה
ירושלים שבה לתחיה
עם ישראל עשה תושיה.

האירו, הדליקו...

ירושלים לנו הבירה
לב ישראל שירו לה שירה

מתוך: שירונט

# data[].attributes.headline
סופגניות לחנוכה

# data[].attributes.subject
סופגניות לחנוכה

# data[].attributes.body
http://shimrit.co.il/recipe-category/%D7%A1%D7%95%D7%A4%D7%92%D7%A0%D7%99%D7%95%D7%AA-%D7%95%D7%9E%D7%90%D7%9B%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%94/?gclid=EAIaIQobChMI-M-jjYX_1wIV7pPtCh0ExArvEAAYASAAEgIjffD_BwE

מגוון מתכונים לסופגניות לחנוכה

# data[].attributes.headline
חנוכיה לי יש

# data[].attributes.subject
חנוכיה לי יש

# data[].attributes.body
חנוכיה לי יש,
צוחקת בה האש
ושחה לי בלאט -
על כד קטון אחד.

חנוכיה שלי
אורך נא העלי!

קרה אזי הנס
לעם אשר העז
ללחום אלי הדרור -
עמי הוא הגיבור.

חנוכיה שלי
אורך נא העלי!

עמד בצד הפח
הפח עם שמן זך
הדליקו בו האור
לשיר ולמיזמור.

חנוכיה שלי
אורך נא העלי!

ובהיכל דלקה
חנוכיה זכה
סיפרה בלאט לכל
כיצד פורק העול.

חנוכיה שלי
אורך נא העלי!

מתוך: שירונט