# data[].attributes.body
Kulhydrat er den del af kosten, der bør bidrage med mest energi. Vælg dem med omhu, altså i så grove former som muligt. Kulhydrater bør udgøre 55-60% af dit daglige kostindtag.
Kulhydrat kan deles op i simple og komplekse kulhydrater. Simple kulhydrater kan herefter inddeles i tre forskellige typer: mono-, di-, og oligosakkarider.

Navnene på kulhydraterne referer til deres kemiske sammensætning dvs. antallet af molekyler, de består af. Komplekse kulhydrater kaldes også polysakkarider, og kan opdeles i fordøjelige – og ufordøjelige polysakkarider.

Simple kulhydrater

Monosakkarider er et enkelt sukkermolekyle og omfatter glukose, som findes i druesukker, fruktose som findes i frugt og galaktose. Galaktose er et mindre sødt sukkermolkyle, der indgår i mælkesukker også kaldet laktose.

Disakkarider består af to monosakkarider. Laktose, mælkesukker, er et disakkarid, som er sammensat af de to monosakkarider galaktose og glukose.

Oligosakkarider består af 3-9 monosakkarider og indgår i de komplekse kulhydrater i form af kostfibre.

Komplekse kulhydrater

Fordøjelige polysakkarider kaldes også stivelse og findes bl.a. i hvede og kartofler.

Ufordøjelige polysakkarider kaldes også kostfibre og findes bl.a. i fuldkornsprodukter og i grove grøntsager som f.eks. kål og rodfrugter.

Fordøjelse og optagelse af kulhydrater

For at kroppen kan optage, omsætte og lagre kulhydrater skal de først fordøjes.

Fordøjelsen af kulhydrater starter allerede i munden, hvor et enzym i spyttet spalter større kulhydratmolekyler til mindre molekyler.

Fordøjelsen fortsætter derefter i den øverste del af tyndtarmen, hvor de kulhydratmolekyler, som ikke allerede er nedbrudt til monosakkarider, bliver nedbrudt til disse. Derefter bliver kulhydratet transporteret ud i blodet.

Når kulhydratet i form af monosakkarider, små sukkermolekyler, når til blodbanen, sker der en blodsukkerstigning. Herefter optages de i kroppens celler. Dette sker ved hjælp af hormonet insulin. En del af kulhydratet lagres også i leveren i form af glykogen.

Den del af kostfibrene og stivelsen, som kan fordøjes, fordøjes først i tyktarmen. Dette sker ved fermentering. Det er denne proces, som kan opleves som luft i maven. Den resterende del af kostfibrene og stivelsen udskilles som afføring.

Ved et større indtag af energi i form af kulhydrat samt fyldte glykogendepoter, vil kulhydrat omdannes til fedt og lagres i fedtvævet. Det er bl.a. denne omdannelse, som sker i forbindelse med udviklingen af overvægt og fedme.

Hvorfor er det vigtigt at spise kulhydrat? Og hvilken type?

Kulhydrat er en vigtig del af kosten, fordi det giver kroppen energi. Det anbefales at kulhydrat udgør 45-60 % af det daglige energiindtag. Tilsat sukker bør dog ikke udgøre mere end 10% af dette.

Derudover anbefales det at kvinder indtager minimum 25 gram kostfibre dagligt og mænd minimum 35 gram dagligt. kostfibre er en vigtig del af kosten, fordi de holder os mætte og blodsukkeret stabilt.

Hvis vi ikke indtager kostfibre, og i højere grad indtager simple kulhydrater, vil vores blodsukker stige og falde henover dagen. Dette vil gøre os sløve, ukoncentrerede og såkaldte ”sugar cravings” vil opstå.

Dette forværrer blot situationen, da indtaget af flere simple kulhydrater vil skabe flere udsving i blodsukkeret, og på den måde skabes en ond spiral.

En anden årsag til at et større indtag af kostfibre er vigtigt, er at de er gavnlige for fordøjelsen og kan modvirke og afhjælpe forstoppelse. Kostfibrene svulmer op, når de blandes med væske fra mavesækken, og øger mængden af afføringen og hastigheden, hvorved den passerer tarmen.

# data[].attributes.body
Fedt er kroppens vigtigste energikilde, og derfor er fedt også en vigtig del af kosten. Derudover kan fedt lagres i store mængder i kroppens fedtvæv. Fedtvævet har en isolerende virkning og beskytter vores indre organer.
Fedt indeholder mere energi end andre næringsstoffer. 1 gram fedt indeholder således 37 kJ, hvilket er mere end dobbelt så meget energi som 1 gram kulhydrat eller 1 gram protein.

Der findes forskellige typer af fedt
Mættede fedtsyrer findes især i mejeriprodukter, hårde margariner og kød. Hvis madens indhold af mættede fedtsyrer er for højt, får det blodets indhold af kolesterol til at stige, og dermed øges risikoen for hjerte-kar-sygdom. Det er derfor en god idé at bruge så lidt som muligt af de hårde margariner, smør og blandingsprodukter og i stedet vælge magre mejeriprodukter, magert kød og magre kødprodukter.

Umættede fedtsyrer, som blandt andet omfatter de livsnødvendige fedtsyrer, finder man især i bløde margariner, planteolier og i fede fisk. De umættede fedtsyre kan opdeles i to grupper:

De enkeltumættede, findes især i oliven- og rapsolie.

De flerumættede, findes især i fede fisk og visse nøddeolier.

# data[].attributes.body
Protein er kroppens byggesten. Protein er den vigtigste del af musklerne.
Proteiner består af aminosyrer. Sammensætningen af aminosyrerne afgør, hvilken type protein der dannes. Nogle proteiner kan kroppen selv danne, og andre skal komme gennem det, vi spiser
Mad fra dyr indeholder sædvanligvis store mængder protein. Det vil sige skært kød, fisk, æg, ost og mælkeprodukter. I grøntsagsgruppen kan proteinerne findes i bønner, linser og kikærter. Disse grøntsager er desuden meget fiberholdige og derfor værdifulde for vægttab.

# data[].attributes.body
Energiforbrug ved feber

Ved infektion øger kroppen for bedre at kunne bekæmpe mikroorganismerne. Når cellerne skabe mere varme, har de brug for flere næringsstoffer, derfor stiger kroppens energibehov.

Hvis feberen er på

38 oC, er energibehovet 1,2* basalstofskiftet.

39 oC, er energibehovet 1,3* basalstofskiftet.

40 oC, er energibehovet 1,4* basalstofskiftet.