# data[].attributes.headline
Ренесанс (Відродження)

# data[].attributes.subject
Ренесанс (Відродження)

# data[].attributes.body
У ХІV–ХV ст. у Європі починається Ренесанс (від латин. renascor — відроджуюсь) — епоха Відродження західноєвропейського мистецтва й літератури, що прийшла на зміну епосі Середньовіччя. Основною  рисою Ренесансу є повернення в мистецтві до античних зразків, проникнення науки в закони світобудови. У цей час у  літературі панує латинська мова, повертається античний ідеал краси, особлива увага звертається на цінність людської  особистості, звільнення її від середньовічних догм.

Ренесанс спочатку виник в Італії, значно пізніше поширився в інших

європейських країнах. До України Ренесанс дійшов із запізненням. У нашій культурі він не охопив усіх видів мистецтва, а існував у ХVІ ст. як окрема естетична течія, яка в першій половині ХVІІ ст. злилася з українським бароко. Найскладніша проблема для кожного періоду — вироблення власного літературного стилю — так і не була розв’язана. Найвідомішим представником українського літературного ренесансу є Павло Русин, який писав латиною (відома його поетична збірка «Пісні Павла Русина з Кросна», яка побачила світ 1509 р. у Відні).

Назву доби Ренесанс пишуть з великої літери, а назву стилю — з малої (пор.: доба Ренесансу, епоха Відродження; твір, написаний у стилі ренесансу, ренесансна архітектура).

# data[].attributes.body
Бароко (від італ. barocco — вибагливий, химерний) — це стиль у європейському мистецтві (ХVІ ст.), що прийшов на зміну ренесансу. Бароко притаманні урочистість, пишність, складність, динамічність композиції, мінливість. Літературі бароко властиве поєднання релігійних і світських мотивів, образів, тяжіння до різноманітних контрастів, метафоричності й алегоричності, прагнення вразити читача. Цей стиль особливо проявився в літературі й архітектурі нашої країни (наприкінці ХVІІ–ХVІІІ ст.) і набув назви українське бароко (а ще козацьке бароко — у красному письменстві). Найяскравішими представниками літературного бароко є Іван Величковський і Лазар Баранович — у поезії, Самійло  Величко — у літописанні, Феофан Прокопович — у драматургії. Помітні елементи бароко в полемічній творчості Івана Вишенського, про якого йтиметься згодом.

# data[].attributes.headline
Таблиця "Ренесанс і бароко

# data[].attributes.subject
Таблиця "Ренесанс і бароко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Светлана Парубенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Ренесанс Бароко.docx

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
література бароко

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Знання Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Література бароко - спецтема з курсу "Українська література"

# data[].attributes.attachment_link.description
Школа Знання Онлайн - дистанційна підготовка до ЗНО http://znonline.org/ Навчайтеся разом з нами!

# data[].attributes.headline
У Києво-Моги

# data[].attributes.body
У Києво-Могилянському колегіумі (з початку ХVІІІ ст. — академія) викладання велося латиною, загальноприйнятою мовою в тогочаснійЄвропі. Отже, студенти цього закладу мали безпосередній доступ до досягнень європейської науки й мистецтва. Саме Києво-Могилянська академія, перша вища школа східних слов’ян, дала світові філософа й письменника Григорія Сковороду, ученого Михайла Ломоносова, композиторів Максима Березовського й Дмитра Бортнянського, архітектора Івана Григоровича-Барського, державних і військових діячів Семена Палія та Івана Мазепу.

# data[].attributes.headline
Заснуванням шкіл в У

# data[].attributes.body
Заснуванням шкіл в Україні уславився князь Костянтин Острозький, який створив кілька шкіл на Волині, з-поміж якихнайвідоміша — Острозька академія. У ній викладали філософію, богослов’я, математику, астрономію, церковнослов’янську, грецьку, латинську й польську мови; лекції читали як українські вчені, так і іноземні (здебільшого поляки й греки).

Найголовнішою пам’яткою Острозької академії є видання повної слов’янської Біблії 1581 р., текст якої з невеликими змінами, унесеними в ХVІІІ ст., і досі використовується в православних церквах. Найбільше над виданням Біблії працював ректор академії Герасим Смотрицький, видатний філолог і богослов.

Серед усіх братських шкіл найбільше значення мала Київська, заснована в 1632 р. в статусі колегії. Нею опікувався митрополит Петро Могила, після смерті якого заклад було перейменовано на його честь.

# data[].attributes.attachment_link.title
Острозька академія

# data[].attributes.headline
Братства. Наприкінці ХVІ ст. в Україні виникають численні громадсько-політичні й освітні організації, відомі як братства. Братські товариства засновувалися, як правило, при православних церквах. Отже, до певної міри вони були й релігійними організаціями,хоча їхня діяльність уважалася здебільшого світською. До братств належали переважно купці, ремісники й простолюд. Ці організації мали свій суд, скарбницю, вони засновували школи й друкарні, а деякі опікувалися хворими й нужденними, будували лікарні й притулки для бідних. Важливі питання братчики обговорювали на загальних зборах, де обирали чотирьох старших братів, які керували братством до наступних виборів. В Україні найстарішим є Львівське Успенське братство, яке в 1585 р. організувало школу, де навчалися й викладали відомі діячі культури (Памво Беринда, Йов Борецький, Кирило Транквіліон-Ставровецький). Важливу роль у громадському житті відігравали братства, що виникли в Дрогобичі, Києві, Луцьку, Перемишлі.До Київського братства вступив гетьман Петро Сагайдачний разом із Військом Запорозьким. Освіта.

# data[].attributes.subject
Братства. Наприкінці ХVІ ст. в Україні виникають численні громадсько-політичні й освітні організації, відомі як братства. Братські товариства засновувалися, як правило, при православних церквах. Отже, до певної міри вони були й релігійними організаціями,хоча їхня діяльність уважалася здебільшого світською. До братств належали переважно купці, ремісники й простолюд. Ці організації мали свій суд, скарбницю, вони засновували школи й друкарні, а деякі опікувалися хворими й нужденними, будували лікарні й притулки для бідних. Важливі питання братчики обговорювали на загальних зборах, де обирали чотирьох старших братів, які керували братством до наступних виборів. В Україні найстарішим є Львівське Успенське братство, яке в 1585 р. організувало школу, де навчалися й викладали відомі діячі культури (Памво Беринда, Йов Борецький, Кирило Транквіліон-Ставровецький). Важливу роль у громадському житті відігравали братства, що виникли в Дрогобичі, Києві, Луцьку, Перемишлі.До Київського братства вступив гетьман Петро Сагайдачний разом із Військом Запорозьким. Освіта.