# data[].attributes.body
fth7ufcuguoitzr7656v7uhgfurve5tftcsaw4sed5rft6gzhujikjugzt

rdesawrzghuiolč

# data[].attributes.body
-specifični oblici krškoga reljefa
-najveći su površinski oblici krša, najbrojniji u dinarskom holokrasu
-nastaju kemijskim djelovanjem vode u vapnencima i dolomitima, a najveći utjecaj na njihovo oblikovanje imala je i tektonika
-većina polja u kršu zapravo su dna većih tektonskih potolina

# data[].attributes.headline
Najznačajnija polja u kršu na našim prostorima

# data[].attributes.subject
Najznačajnija polja u kršu na našim prostorima

# data[].attributes.body
U primorskoj Hrvatskoj:
-Sinjsko polje
-Imotsko
-Kosovo polje kod Knina
-Vrgorsko polje

U gorskoj Hrvatskoj:
-Ličko polje
- Gacko polje
-Krbovsko polje
-Ogulinsko polje
-Plaščansko polje
-Drežničko polje

Najznačajnija krška polja u BiH:
-Livanjsko polje
-Popovo polje
-Duvanjsko polje
-Glamočko polje

Krška polja se pojavljuju i u drugim susjednim zemljama, na području dinarske Slovenije i Crne Gore

# data[].attributes.body
Lukina je najdublja jama u Hrvatskoj. Otkrili su ju slovački speleozi 1991 godine. Jama se nalazi na Sjevernom Velebitu, u strogom rezervatu prirode Hajdučki i Rožanski kukovi, u Navionalnom parku Sjeverni Velebit. Nazvana je po Ozrenu Lukiću - Luki, speleologu koji je poginuo kao hrvatski vojnik u domovinskom ratu na Velebitu. Lukina jama je 1.431 m duboka

# data[].attributes.body
Jamu Krubera su pronašli Gruzijski istraživači početkom 60-tih godina. Istražili su je do dubine od samo 60 metara gdje se nalazio vrlo uski, za njih neprolazni, nastavak u nepoznati dio jame. Jamu su nazvali u čast Alexandera Krubera, osnivača ruske znanosti o kršu koji je početkom 20. stoljeća istraživao krš Arabičkog gorja. U razdoblju 1982. do 1987. članovi Kijevskog speleološkog kluba su uz velike napore uspjeli istražiti jamu do dubine od 340 m. Tada je jama dobila i drugo, danas nešto popularnije ime Voronja (Vranina jama, po brojnim vranama koje se gnjezde u ulaznom dijelu jame). Istraživanje je nastavljeno 1999. godine u organizaciji Ukrajinskog speleološkog saveza.

# data[].attributes.body
Voronja ili Kruberova jama je najdublja jama na svijetu, jama se nalazi na Kavkazu i duboka je oko 1710 m. Ulaz u jamu se nalazi u ledenjačkoj dolini Ortobalagan u masivu Arabika na području zapadnog dijela planinskog sustava Kavkaz na nadmorskoj visini od 2240 m.

# data[].attributes.body
BOGINJAVI KRŠ - kad je na maloj površini iznimno veliki broj ponikava

# data[].attributes.body
- Sige nastaju tako što se prilikom promjena uvjeta u spelološkim objektima otopljeni kalcijev karbonat ponovno taloži u raznim oblicima.
- Vrste siga su:  STALAKTITI ("rastu" sa                    stropa)
STALAGMITI("rastu" od poda prema stropu)
STALAGNATI(spojeni stalaktiti i stalagmiti)

# data[].attributes.body
POKRIVENI KRŠ - krš na kojem se sačuvan biljni pokrov.

# data[].attributes.body
U spilje se ubrajaju podzemni kanali s blažim nagibima ( u pravilu manji od 45 stupnjeva) i duži od 5 m.

# data[].attributes.body
GOLI KRŠ - područje brojnih dubokih škrapa, teške prohodnosti bez biljnog pokrova.

# data[].attributes.body
-Zajedničko ime za njih je speleološki objekti.

- Razlikujemo : špilje

jame

kaverne
- Osnovna razilka između špilja i jama je zapravo u nagibu njihovih kanala.

# data[].attributes.body
PONIKVE - važan krški reljefni oblik
- ovalna udubljenja nastala korozijskim djelovanjem vode koja ponire
- ponikve mogu biti:
1. karličaste ili tavaste
2. ljevkaste
3. kotlaste
4. bunaraste

# data[].attributes.body
ŠKRAPE- nastaju na blago nagnutim i ravnim područjima gdje postoje brojne pukotine koje voda postupno proširuje i produbljuje.

# data[].attributes.body
Krški reljefni oblici karakteristični su za područje izgrađena od topljivih stijena kao što su: sol, gips, vapnenac i dolomit.
- Najčešće se vežu uz vapnenac.
-Otapanje vapnenca ovisi o količini otopljenog CO₂ u vodi te tako nastaje kalcijev karbonat : CaCO ₃ + CO ₂ + H ₂ O = Ca(HCO ₃)2.
Razlikujemo podzemne i površinske krške oblike.

# data[].attributes.body
Jame su okomite šupljine u krškom reljefu nagiba kanala 45 stupnjeva do 90 stupnjeva. Jame se istražuju posebnim speološkim tehnikama u kojima se koriste speleološko uže, ljestve i razne sprave.

# data[].attributes.body
Grižine - najmanji i najbrojniji krški oblici
- ističu se raznolikošću oblika, po nastanku i veličini
-  grižine u obliku žljebova nastale su kao posljedica korozijskog djelovanja atmosferskih voda na kompaktnim i strmim dijelovima golim vapnenačkih blokova