# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rymdstyrelsens populära skolmaterial "Vi rymmer till rymden" handlar om två barn, Hanna och Hans Solo, som smiter med på en rymdfärja upp till den internationella rymdstationen, ISS. Verklighet blandas med fantasi och vi får följa barnen under några intensiva dagar bland astronauter, satelliter och basketbollar.

Avsedd för årskurs 3, 4 och 5.

Läs mer om "Vi rymmer till rymden"

# data[].attributes.attachment_link.description
Rymdstyrelsens populära skolmaterial "Vi rymmer till rymden" handlar om två barn, Hanna och Hans Solo, som smiter med på en rymdfärja upp till den internationella rymdstationen, ISS. Verklighet blandas med fantasi och vi får följa barnen under några intensiva dagar bland astronauter, satelliter och basketbollar. Avsedd för årskurs 3, 4 och 5.

# data[].attributes.body
Lärarhandledning

# data[].attributes.body
Förskoleklass

# data[].attributes.attachment_link.description
Vimsa inte! Det är mammas ständiga påminnelse till Pi, Ti och Ki. Men trots att de ska hem och lägga sig vimsar de genast i väg. De tittar på månen, kollar rymdbilar på Mars och kör lite vilse bland Saturnus fina ringar. Ja, de lyckas faktiskt se nästan hela solsystemet innan det äntligen bär i väg hem.

# data[].attributes.body
Elevmaterial

# data[].attributes.attachment_link.description
NASA, JPL, and Google bring the real surface of Mars to your browser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen, månen och den röda planeten - syntolkat - UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Korta filmer om solen, månen, mars, stjärnbilder och det oändliga universum med galaxer och svarta hål. Programmen är beskrivande på ett dokumentärt vis och innehåller i en del fall korta intervjuinslag med experter. I slutet av programmen redovisas källor till bildmaterialet. Programmen är syntolkade av Sara Bäckmo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen, månen och den röda planeten - syntolkat: Mars

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns is på Mars! Människornas små forskningsmanicker berättar att det inte finns några marsmänniskor men det finns i alla fall fruset vatten. Den röda planeten är nära men ändå så väldigt långt bort. Syntolkning: Sara Bäckmo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen, månen och den röda planeten - syntolkat: Jordens måne

# data[].attributes.attachment_link.description
Planeter kan ha många månar. Phobos, Callisto, Io, Titan, Europa, Mimos, Triton. Vi har bara en måne: Månen. Syntolkning: Sara Bäckmo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen, månen och den röda planeten - syntolkat: Solstjärnan

# data[].attributes.attachment_link.description
Utan den ständigt glödande solen skulle det inte finnas liv på jorden. Nasas satelliter har tagit fantastiska bilder på denna jättestjärna. Syntolkning: Sara Bäckmo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen, månen och den röda planeten - syntolkat: Galaxer

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi ser vår galax från sidan. Den blir bara ett band över himlen. Som ett snöigt band, en vintrig väg, en vintergata mitt i universum. Syntolkning: Sara Bäckmo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solen, månen och den röda planeten - syntolkat: Himlabilder och stjärnmönster

# data[].attributes.attachment_link.description
Om stjärnbilder, fantasier, önskningar och tecken i skyn. Ser det ut som en vagn? En häst? Ett svärd? Eller kanske en dator? Syntolkning: Sara Bäckmo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mission X Train Like An Astronaut | Train Like An Astronaut

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns åtta planeter i vårt solsystem: Merkurius, Venus, Tellus, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus och Neptunus. Planeterna kretsar runt solen som är den stjärna som ligger närmast oss.

Tidigare räknades också Pluto som planet, men från och med 24 augusti 2006 har Pluto i stället räknats som en dvärgplanet. Andra dvärgplaneter i vårt solsystem är Ceres, Eris, Haumea och Makemake.

Solen

Solen är stjärnan i solsystemet och det är runt den som de övriga delarna i solsystemet kretsar. Solen är mycket större än planeterna i vårt solsystem. Solens diameter är cirka 109 gånger större än jordens, vilket gör den drygt en miljon gånger större än jorden.

Ljuset och värmen som solen utstrålar är en förutsättning för allt biologiskt liv på jorden. I många kulturer har man dyrkat solen som en Gud. I den grekiska mytologin kallades solens personifiering Helios och i den egyptiska mytologin kallades solguden Ra. I nordisk mytologi var Sol en kvinnlig gud som körde solens vagn kallad Afrödull.

Merkurius

Merkurius är den planet som ligger närmast solen och är den minsta planeten. Merkurius har inga naturliga satelliter och dess enda kända geologiska strukturer förutom nedslagskratrar är kullar, klippor och dalar som troligen bildades under dess tidigaste historia. Merkurius nästan obetydliga atmosfär består av atomer som blåsts dit från solen av solvinden.

Merkurius kretsar runt solen på den innersta omloppsbanan. Planeten är bränd och bestrålad som ingen annan planet på grund av att den ligger närmast solen. Planeten har fått sitt namn efter den romerske guden Mercurius som var gudarnas budbärare.

Venus

Venus kallas också "Morgonstjärnan" eller "Aftonstjärnan" eftersom den ses främst vid soluppgång och solnedgång. Venus har nästan samma storlek som jorden (0,815 jordmassor). Venus är även på många andra sätt lik jorden då den har en tjock silikatmantel runt en järnkärna, en betydande atmosfär och sannolikt geologisk aktivitet. Men det finns även stora skillnader; Venus är mycket torrare än jorden och dess atmosfär är nästan 90 gånger tätare.

Venus har inga naturliga satelliter och är den varmaste planeten i solsystemet med en yttemperatur på över 400 °C.Tidvis är Venus den överlägset ljusaste planeten på himlen. Planeten har fått sitt namn av kärleks- och skönhetsgudinnan Venus. Italienska vetenskapsmannen Galileo Galilei upptäckte Venus faser och storleksvariation år 1610, vilket utgjorde ett viktigt stöd för den heliocentriska världsbilden.

Jorden

Vi kallar vår planet jorden fastän den till två tredjedelar består av vatten. Det är troligen ur vattnet som livet på jorden har börjat. Jorden är den största och mest kompakta av de inre planeterna. Jorden är den enda av planeterna som konstaterats ha geologisk aktivitet och är även den enda planeten som med säkerhet härbärgerar liv.

Jordens atmosfär skiljer sig markant från de andra planeternas, vilket förklaras av att närvaron av levande organismer har förändrat atmosfären till att innehålla fritt syre, i dag motsvarande 21 procent. I programmet bekantar vi oss bland annat med klimatet, atmosfären och strukturen av vår planet.

Mars

Mars är den fjärde planeten från solen. Mars är mindre än jorden och Venus. Den har en tunn atmosfär till största delen bestående av koldioxid. På Mars finns solsystemets största berg, Olympus Mons och solsystemets största kanjon, Valles Marineris. Mars yta, som är täckt av vulkaner tyder på geologisk aktivitet som kan ha pågått fram till alldeles nyligen.

En stor del av ytan täcks av ett djupt lager finfördelat stoft som bland annat innehåller mycket järnoxid vilket ger Mars dess rödaktiga färg. Mars har två små naturliga satelliter (Deimos och Phobos) vilka tros vara asteroider som fångats upp av gravitationen. Mars eller den röda planeten är den värld som vi till nästa kommer att besöka. I dag är Mars en livlös planet, men har det någonsin funnits liv på Mars?

Jupiter

Jupiter är den största av de yttre solsystemets planeter. Den har 2,5 gånger så mycket massa som alla de andra planeterna sammantaget. Jupiter består huvudsakligen av väte och helium. Jupiters höga inre värme skapar ett antal mer eller mindre bestående inslag i dess atmosfär som till exempel den Stora röda fläcken.

Jupiter har sextiosju kända månar. De fyra största, Ganymedes, Callisto, Io, och Europa, visar en stor likhet med stenplaneterna, till exempel vulkanism och en varm kärna. Ganymedes, den största av solsystemets månar, är större än Merkurius. Jupiter har mörka ringar som är väldigt tunna.

Saturnus

Saturnus är den sjätte planeten från solen och den näst största i solsystemet.Saturnus känner man igen på dess utbredda ringsystem. Saturnus har stora likheter med Jupiter som till exempel sammansättningen i atmosfären och dess magnetosfär. Saturnus har sextio kända månar (och tre som ännu är obekräftade). Två av månarna: Titan och Enceladus visar tecken på geologisk aktivitet, även om de till största delen består av is. Titan är större än Merkurius och är den enda månen i solsystemet med en betydande atmosfär.

Uranus

Uranus är den sjunde planeten från solen. Uranus är en av solsystemets fyra jätteplaneter - Jupiter, Saturnus, Uranus och Neptunus - och är av ungefär samma storlek som Neptunus. Planetens diameter är ungefär 50 000 km (ca 4 gånger så stor som jordens). Planetens rotationsaxel har en lutning på hela 98 grader, vilket innebär att planeten snarast "rullar" genom rymden på sin bana runt solen.

Det tar 84 år för Uranus att fullborda ett varv runt solen. På grund av Uranus lutning ger det mycket märkliga dygn och år. Under ungefär halva banan får nordpolen hela tiden solljus och det är sommar norr om ekvatorn. Sommaren följs av en 42 år lång vinter med norra halvklotet ständigt i natt eftersom det är vänt bort från solen.

Neptunus

Neptunus är den åttonde planeten från solen. Neptunus är en så kallad gasjätte, och har fått sitt namn efter havsguden Neptunus i romersk mytologi. Den 24 augusti 2006, då den Internationella astronomiska unionen beslutade att Pluto inte längre var en planet, blev Neptunus den yttersta planeten i solsystemet. Neptunus var dock den yttersta planeten i solsystemet även mellan åren 1979 och 1999, eftersom Pluto då låg närmare solen än Neptunus.

Neptunus liknar Uranus, både i fråga om atmosfär och kemisk sammansättning - båda består huvudsakligen av väte, helium och metan. Trots att Neptunus ligger längre bort ifrån solen än vad Uranus gör har den en mycket livligare atmosfär.

Avståndet mellan Jorden och Neptunus är ca 4,4 miljarder kilometer och med bil 110 kilometer i timmen skulle det ta ca 4 500 år. Även med raket skulle det ta väldigt lång tid, om du t.ex. skulle åka 11 kilometer i sekunden skulle det ta 12-13 år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns åtta planeter i vårt solsystem: Merkurius, Venus, Tellus, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus och Neptunus. Planeterna kretsar runt solen som är den stjärna som ligger närmast oss. Tidigare räknades också Pluto som planet, men från och med 24 augusti 2006 har Pluto i stället räknats som en dvärgplanet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lär dig mer om - Jordens avlägsna grannar

# data[].attributes.attachment_link.description
Programmet utforskar solsystemets yttre planeter. Levande, färgglada bilder överförda från forskningssatelliter ligger till grund för den här filmen om Jupiter, Saturnus, Uranus och Neptunus. Här beskrivs de unika egenskaperna för dessa stora och avlägsna planeter, ofta kallade gasjättarna. Jupiters stora röda fläck, Saturnus färgstarka ringar och Neptunus våldsamma stormar är programmets höjdpunkter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lär dig mer om - Jordens närmaste grannar

# data[].attributes.attachment_link.description
Planeterna närmast solen, ofta kallade de inre planeterna, står i centrum i detta fascinerande program. Färgglada animeringar tillsammans med bilder tagna från rymdsonder illustrerar Merkurius, Venus, jordens och Mars olika egenskaper. Solsystemets grundläggande struktur samt planeternas kretslopp runt solen behandlas. Särskilt uppmärksammas de faktorer som gör jorden unik i solsystemet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vims i rymden : Jupiter : Ti har kommit bort. Ingen, inte ens en rymdvarelse, kan landa på gasplaneten Jupiter. Men Jupiter har många månar att vimsa runt på och Ki och Pi kan ju inte åka hem till mamma utan lilla Ti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Serie: Rymden i fokus Denna filmserie ger eleverna ett nytt perspektiv på jorden och vårt solsystem. Programmen visar och går igenom bland annat förhållandet mellan jorden, solen, månen och planeterna, orsakerna till varför vi har dag och natt, månens olika faser, solförmörkelser och årstider.

# data[].attributes.body
http://www.astronomicentrum.se/wp-content/uploads/2016/01/Lärarhendledning_Månens-sida-mot-jorden.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
ESA - Space for Kids - Planets and moons

# data[].attributes.attachment_link.title
All About Jupiter for Children: Astronomy and Space for Kids - FreeSchool

# data[].attributes.attachment_link.title
Rymdmapp: Kungsplaneten | Geografi - Vetamix

# data[].attributes.attachment_link.description
Jupiter är större än alla de andra planeterna i solsystemet tillsammans, 1323 jordklot skulle få plats inne i Jupiter.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
vims i rymden - nordsamiska : pluto och en måne till

# data[].attributes.attachment_link.title
Vims i rymden - nordsamiska : Pluto och en måne till

# data[].attributes.attachment_link.description
Ki, Ti och Pi är på väg hem till sin egen stjärna och har äntligen åkt förbi alla stora planeter. Nu är det väl bara att köra vidare? Men det kanske går att vimsa runt lite bland dvärgplaneterna längst där ute också? När de ändå är där.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saturnus var den sista av planeterna (tillsammans med Merkurius, Venus, Mars och Jupiter) som de forntida observatörerna kände till. Medan nästa planet ut från solen, Uranus, kan ses med ögat, måste du veta vart du ska titta då Saturnus inte är särskilt klar och inte väcker så mycket uppmärksamhet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Länkskafferiet - Teman - Rymden (astronomi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Detta är ett läromaterial för skolan indelat i skolämnen om rymdstationen ISS, hur astronauterna lever, rymdpromenader, rymdskepp, med mera. Det finns även multimediagalleri, animationer och 3D-modeller och en ordlista om rymden och rymdteknik. Det finns även tips för lärare om att arbeta tematiskt om rymden. Shockwave Player och Flash Player behövs på din dator.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogisk planering i Skolbanken: Rymden åk 1-2

# data[].attributes.attachment_link.title
Fråga jourhavande geolog - Naturhistoriska riksmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Jourhavande geolog svarar också på frågor om Sveriges berggrund och geologiska utveckling, om jordklotets uppbyggnad och utveckling, plattektonik, kontinentaldrift, vulkaner, jordbävningar och bergskedjebildning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fråga jourhavande geolog - Naturhistoriska riksmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Jourhavande geolog svarar också på frågor om Sveriges berggrund och geologiska utveckling, om jordklotets uppbyggnad och utveckling, plattektonik, kontinentaldrift, vulkaner, jordbävningar och bergskedjebildning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syfte

Skapa en tredimensionell bild av rymden och samtidigt träna på att använda många olika tekniker och verktyg.

Läraren reflekterar

Se hela eller delar av filmen tillsammans med eleverna så att de får en bild av arbetsprocessen. Du kan med fördel anslå de olika momenten i punktform på tavlan så att eleverna får stöd i skapandet.

Metod

Material:

Stor kartongbit, till exempel från ett flingpaket

Mindre kartongbitar

Aluminiumfolie, större än kartongbiten

Lim/limstift

Blyertspenna

Sax

Svart akrylfärg/flaskfärg

Pensel

Något att ha färgen på

Svinto

LGR 11 Förmåga (kopplingar till årskurs 3)

Kommunicera med bilder för att uttrycka budskap, skapa bildfer med /.../ hantverksmässiga tekniker och verktyg samt med olika material.

Centralt innehåll

Teckning, måleri, modellering och konstruktion.
Plana och formbara material, till exempel papper, lera, gips och naturmaterial och hur dessa kan användas i olika bildarbeten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rymdbild - Lektionsbanken.se - Lärare inspirerar lärare

# data[].attributes.attachment_link.description
Lektionsbanken består av lärares tips kopplade till Lpfö 98 och ämnenas kursplaner i Lgr 11. Innan tipsen publiceras går en lärare igenom dem för att se att de är okej att lägga ut. Du kan använda tipsen i din undervisning och verksamhet hur du vill. Ingen inloggning krävs och det är helt kostnadsfritt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår planet är en del av solsystemet som består av solen, åtta planeter, asteroider, kometer, meteorer, månar och mycket annat. Det här utbildningsklippet går igenom de inre och yttre planeterna i vårt solsystem och berättar lite spännande fakta om var och en av dem. Ett utbildningsklipp som enkelt och lättbegripligt presenterar vårt solsystem!

# data[].attributes.attachment_link.description
Följ med professor Lunatus och barnen ut på en resa i rymden! Här finns det massor av spännande himlakroppar att upptäcka och studera. För hur fungerar gravitationen, varför har vi olika årstider, hur är det på månen och hur varm är solen? Massor av frågor söker svar - det är bara att hänga med ut i solsystemet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Boken, som handlar om geologi och astronomi, är nummer fyra i serien om enkel naturvetenskap. Tidigare böcker i serien är Russinhissen, enkla experiment i fysik och kemi, Teknikgrytan som ger tips om enkla undersökningar i teknik och Soltrappan, som med spännande undersökningar i biologi visar vägen bland växter och djur.