# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gondolattérképek
Gyarmathy Éva

„Your brain is like a sleeping giant." Szabad fordításban: agyunk alvó óriás. Ezzel a mondattal kezdi Tony Buzan egyik könyvét, amelyben több tanulási és problémamegoldási utat, többek között a gondolattérkép módszerét írja le.

Számos pszichológiai, idegfiziológiai, biokémiai és matematikai kísérlet és vizsgálat bizonyította, hogy agyunk kapacitásának csak töredékét használjuk, mert nem tudjuk, hogyan lehetne hatékonyabban tanulni és gondolkodni. Olyan ez, mint amikor egy nagykapacitású számítógépet csak írógépként használunk, mert csak a billentyűket ismerjük, magát a gépet, annak lehetőségeit és használatát nem.

Az agy megismerésének századában jutottunk az agyról való tudásunk 95 százalékához, vagyis ezen ismereteink nagyon újak. Azt is tudjuk már, hogy a nagy előrelépések ellenére is csak töredékét ismerjük ezen csodálatos szervünk működésének, lehetőségeinek. Mindazonáltal eddigi ismereteink alapján is már nagyon sok, az agy kapacitásának hatékonyabb kihasználására kidolgozott módszer áll rendelkezésünkre. „Brain-storming", „kulcsszavak módszere", „fogas módszer", „gondolattérkép" - hogy csak néhányat említsünk a kevésbé ismertek, illetve használtak közül.

Sajnos a mai pedagógia alig ismeri és még kevésbé használja azokat az értékes ismereteket, amelyeket a különböző tudományok nyújtanak. A pedagógusképzésben szinte alig esik szó az agy működéséről, azokról a pszichofiziológiai folyamatokról, amelyek meghatározzák a gondolkodást, tanulást. A tanulásmódszertani ismeretek csak marginálisan szerepelnek a mindennapi pedagógiai gyakorlatban. Csupán néhány lelkes tanító és tanár foglalkozik rendszeresen azzal, hogy hatékonyabb módszereket találjon, pedig egyre több szakkönyv, folyóirat és tanfolyam áll rendelkezésre az új és régi tanulásmódszertani ismeretek elsajátítására.

Ezt a bevezetőt azért tartottam szükségesnek, mert a jelen tanulmányban ismertetett gondolattérkép (Mind Map) módszer hazai elterjedése is jó példája annak, mennyire nehezen tudnak a gyakorlatban gyökeret verni a hagyományos gondolkodásmódtól eltérő megközelítést kívánó módszerek. A gondolattérkép módszer ugyanis nem mai találmány, már évtizedek óta használják, és Magyarországon is már régóta ismert.

A gondolattérkép kifejezést az angol „mind" - elme, gondolat szó és a „map" - térkép szó fordításából alakítottam ki. Korábban találkozhattunk a Mind Map leírásával „elmetérkép" címszó alatt is. Az „elme" szó azonban inkább az elmebetegségek, elmebaj kifejezésekre asszociáltat, és így talán nem annyira megfelelő, mint a „gondolat" szó, amely jobban kifejezi a módszer lényegét. Egy gondolattérkép ugyanis nem az elménket, hanem a gondolatunkat jeleníti meg. Lényegében valamely témakörrel kapcsolatos ismereteinknek, egy gondolatkörnek vizuálisan könnyebben feldolgozható megjelenítése.

A Mind Map módszer kidolgozója, Tony Buzan tanulási és jegyzetelési módszerek hatékonyabbá tételével foglalkozott. Munkájában felhasználta a különböző tudományok által feltárt új ismereteket, így nemcsak a pszichológia, de az idegfiziológia és biokémia eredményeire is alapozva kereste az agy hatékonyabb használatának lehetőségeit.

A Gondolattérkép hatásrendszerének háttere

Agyunkban milliószor millió idegsejt áll rendelkezésünkre, hogy gondolkodjunk. Az idegsejtek nyúlványai, dendritek és axonok kapcsolják össze sűrű hálózattá az idegsejteket. Szinapszisokban találkoznak össze az elemek, ahol kémiai anyagok segítenek az átvitelben. Egy-egy sejt impulzusok százait kapja minden másodpercben.

Nincs olyan ember, aki mind a 10 billió idegsejtjét és azok összeköttetéseit kihasználná. Az agynak csak igen kicsi részét működtetjük. Pedig az ember lehetőségei szinte végtelenek, ha meggondoljuk, hogy jelen fejlettségében és használati színvonalában is mit tud az agy. Az agy működésének megfelelő gondolkodási módszerek az agy hatékonyabb működtetését teszik lehetővé. Ezért fontos tudnunk, hogyan működik agyunk.

Amikor egy gondolatunk támad, a biokémiai elektromágneses ellenállás mindig csökken, és keresztülvágja magát az impulzus a sejteken. A következő alkalommal ugyanennek a gondolatnak már könnyebb lesz áthatolnia. Minél többször hajtunk keresztül az úton, annál járhatóbb lesz. Sok ismétlés után egy szép, széles pályán haladhatunk. Minél többet használjuk, annál könnyebben lesz járható. Vagyis minden ismétlés növeli a következő ismétlések lehetőségét.

Amikor valamilyen új ismeretet kell elraktározni, akkor a legjobb, ha valamelyik már jól kijárt utat választjuk, amelyen eljutunk a megfelelő helyre, és ott az új ismeretet beépíthetjük. Így ez az új ismeret a korábbi ismereteken keresztül könnyebben lesz elérhető. Asszociációk segítségével sokszorosan hatékonyabb a tanulás és a megismerés. Ha viszont csak betuszkoljuk valamelyik sarokba az új ismeretet, azt nemcsak elhelyezni nehéz így, de később megtalálni, előhívni is bajos lesz.

Az emberi gondolkodás nagy része asszociációkra épül. Az egyik dologról eszünkbe jut a másik. Tudjuk, hogy az asszociációk ezért segítik a megjegyzést. Hosszabb listát tudunk úgy megjegyezni, ha hívószavak állnak rendelkezésre.

A 60-as években Roger Sperry, aki később Nobel-díjat kapott, kutatásaiban kimutatta, hogy két agyféltekénk különböző funkciókat lát el, és eltérően működik.

Bal agyfélteke: beszéd, írás, olvasás, számolás, logika, elemzés, listázás, részletek, sorba rendezés, egymásutániság.

Jobb agyfélteke: képzelet, színek, dimenziók, téri-vizuális ingerek, muzikalitás, egészleges felfogás, egyidejűség.

Divatos tipológiák sugallják, hogy vannak jobb-, illetve bal agyféltekés emberek. Ez úgy igaz, hogy vannak, akik egyoldalúan használják az agyukat. Pedig a lehetőségük megvan a teljes agy használatára. Mindenki rendelkezik mindegyik funkcióval, csak esetleg nem tudja, hogyan használja egyiket vagy másikat. Nincs elérése egyes működéseihez. Ahhoz, hogy eredményesen tudjunk gondolkozni, az egész agyra szükség van.

A nyugati kultúra erősen a logika, az elemzés, az információfeldolgozás egymás utáni, szekvenciális módjára épít. Szavak, mondatok, számok, vagyis a verbalitás a legfőbb alapja. A keleti kultúrák sokkal vizuálisabbak, képeket, szimbólumokat használnak.

Oktatásunk egyoldalúan a bal agyféltekei funkciókat preferálja, a jobb agyféltekei funkciókhoz köthető tantárgyak az iskolai bizonyítvány alján, a „futottak még" mezőnyben találhatók. Ezzel a szemlélettel az emberi gondolkodás egy hatalmas részét másodlagossá nyilvánítjuk, pedig gondolkodásunkban fontos szerepe van.

Az emberi információszerzés legjelentősebb csatornája a vizualitás. „Egy kép száz szóval is felér". Az ábrák, képek rengeteg információt hordoznak, így egy elem által sok elemet tudunk könnyedén megjegyezni.

A pszichológiai vizsgálatok - hasonlóan az agy fiziológiájának fent említett néhány tényéhez - azt jelzik, hogy tanulási, jegyzetelési módszereink elavultak, agyunk működésével nincsenek összhangban, és a világ mai kihívásainak való megfelelésben sem segítenek.

Jegyzetek készítésekor a felhasznált eszközök: szavak, számok, szimbólumok, sorozatok csak egy kis részét képezik lehetséges eszköztárunknak.

A tanulásban agyunknak az információk általi folyamatos, egymás utáni bombázása unalmassá és fárasztóvá teszi a tanulást, menekülésre késztet. A tanulás kínszenvedés és „dögunalom". Így lettek az iskolapadokból és dolgozóasztalokból kínpadok, az előadótermekből és könyvtárakból hálószobák.

A tanulási módszerek szakértői már régen kimutatták, hogy az aktív, személyes részvétel segít ébren maradni. Erősen segíti a tanulást, ha az egyén saját gondolataira fordítja le a tanulnivalót. Ha saját gondolatainkhoz kapcsoljuk a tanulnivalót, akkor saját útjaink mentén helyezzük el, saját asszociációink szerint raktározzuk el, és saját rendszerünkben tároljuk. Így, előhívás esetén, széles autópályán száguldhatunk a szükséges tudásért.

Mindenki tapasztalja, hogy vannak dolgok, amik könnyebben megragadnak a fejünkben, mint más dolgok. Bizonyos helyzetekben könnyebben tudunk memorizálni. Számos tényező segítheti az emlékezést.

Listák tanulásánál a lista eleje és vége szokott megmaradni a fejünkben, mert téri helyük, kapcsolatuk van, vagyis a téri ingerek segítenek a megjegyzésben.

Az is segít, ha valamely elem valamilyen okból nyomatékosabb, hangsúlyosabb, mint a többi. Ennek az elemnek előnye lesz a többivel szemben, valószínűbb, hogy megjegyezzük.

Csoportosítással is hatékonyabbá tehetjük a megjegyzést. Az agy alapvető működése, hogy nagyobb egészekké alakítja az elemeket. Könnyebb megjegyezni azt a sorozatot, hogy 972, 856, 135, mint külön elemenként a számjegyeket: 9, 7, 2, 8, 5, 6, 1, 3, 5. Az egészek alkotása segíti a megjegyzést.

A Gondolattérkép-módszer leírása

A gondolattérkép egy nagy, összetett kép. Egyszerre ad lehetőséget asszociációra, téri ingerre és csoportosításra, egészek alkotására, ezért rendkívül hatékony tanulási eszköz. Ha magunk alkottuk meg a vizuális elemeket, akkor megvalósul az aktív, saját részvétel. Az ábrán lehetőségünk van a hangsúlyok megfelelő alkalmazására is.

A gondolattérkép-módszer hatékony grafikai technika, amely utat nyit az agy lehetőségeinek kihasználásához, és alkalmazható az emberi tevékenységek bármely területén, ahol tanulásra, tiszta gondolkodásra van szükség.

A gondolattérkép felépítése és jellemzői:

1. Tárgya egy központi képben kristályosodik ki.

2. A fő témák a központból ágaznak ki.

3. Az ágak tartalmaznak egy kulcsszót, amely nyomtatott betűvel egy kapcsolódó vonalon helyezkedik el. A főágakhoz kapcsolódnak a kevésbé fontos információk kisebb elágazásokon.

4. Az ágak egy csomópontokkal kapcsolódó szerkezetet alkotnak.

5. Gazdagítható színekkel, képekkel, kódokkal, dimenziókkal, hogy érdekesebb, szebb és személyesebb legyen.

Most lássuk, hogy mennyivel érthetőbb és megjegyezhetőbb, ha ezt a listát egy gondolattérképen mutatjuk be:

1. ábra: A gondolattérkép leírása, jellemzői

Éppen a korábban említett okok miatt mindenki saját ízlése, gondolkodása, preferenciái szerint alakíthatja ki gondolattérképeit. Mindazonáltal érdemes megtanulni a gondolattérkép módszerben leírt törvényeket, amelyek hatékonnyá teszik a megjegyzést, gondolkodást. A törvényeket Tony Buzan tudományos kutatások eredményeire és tapasztalati tényekre alapozva írta le.

Eleinte erősen ragaszkodjunk a szabályos térképekhez, később, amikor már a szabályokat jól ismerjük és elegendő tapasztalatunk van saját, egyéni működésünkről, bátran eltérhetünk az általánosan hatékonynak talált megoldásoktól.

A gondolattérkép készítésének törvényei

1. A rend nem jelent merevséget, a szabadság nem egyenlő a káosszal.

2. Fektetve legyen a papír előttünk - vizuális mezőnknek ez felel meg, az állított lap a listázásos jegyzetelésnek és megjegyzésnek való!

3. A központi kép hordozza a fő témát - automatikusan fixál a szem és az agy a központra, figyelmet kelt. Egy szót is lehet képpé tenni.

4. A nagyobb ágak a központba kapcsolódnak és a nagyobb témákat jelzik.

5. Csak egy kulcsszó kerüljön egy vonalra - szabaddá teszi a további asszociációkat, és nem folyik egybe a sok szó!

6. Nyomtatott betűket használjunk vonalra írva - a nyomtatott betű képként tud tárolódni!

7. A szónak megfelelő hosszúságú legyen a vonal - ez tisztaságot, rendet jelent!

8. Ne legyenek nagyon ferdén a szavak, ábrák (max. 45 fok), hogy ne kelljen silabizálni!

9. A központi vonalak vastagabbak legyenek (ha később kiderül, hogy valami fontos és a periférián van, vastagítva fontossá tehető)!

10. Határok ölelhetik körül a nagyobb ágakat (mint a felhők, formájuk emlékeztető lehet).

11. Használjunk minél több képet és színt! A képek tiszták legyenek; a külső tisztaság belső tisztasághoz vezet!

12. Változó nagyságok, dimenziók segítik a hangsúlyozást.

13. A szervezett és megfelelő térközök teszik átláthatóvá és érthetővé a térképet.

14. A kódok időmegtakarítást jelentenek, a nyilak vezetik a szemet, irányt adnak a gondolatoknak.

15. A hierarchikus elrendezés logikai rendet teremt.

16. Számokat is lehet alkalmazni, ha sorba kell a témákat rendezni.

A gondolattérkép használata

A gondolattérképeket rendkívül sok területen lehet alkalmazni. Egy-egy tananyag, szövegrész, vers megtanulására, szakkönyv elolvasására, kijegyzetelésére, fogalmazás készítésére, előadásra való felkészülésre, valamint szervezés a tervezés során és a kreatív gondolkodás területén egyaránt használható. A módszerrel egyre gyakrabban a menedzserképzés részeként találkozunk.

A gondolattérképek átláthatósága, rugalmassága, változtathatósága lehetővé teszi, hogy készítője változó helyzetekhez is könnyedén alkalmazkodjon, hiszen csak a hangsúlyokat kell átalakítania, és egészen új képet nyer.

A gondolattérkép módszer különösen jó eredményeket hozott a tanulási zavarokkal küzdők iskolai teljesítményének javítása terén. A tanulási zavarok, diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia kialakulásában nagy szerepe van a szekvenciális információfeldolgozás elégtelenségének. Ezek a gyerekek sokkal hatékonyabban tudnak tanulni, ha egész-leges és egyidejű az eléjük kerülő anyag.

Különösen a kiemelkedő intelligenciával rendelkező, tanulási zavarokkal küzdő gyerekek számára jelent a gondolattérkép módszer nagy segítséget. Számukra például a felsőoktatásban már szinte megtanulhatatlan mennyiségű anyag feldolgozása gondolattérképek segítségével lehetővé teszi az önálló tanulást, nehézségeik ellenére könnyedén tudnak nagymennyiségű információt megjegyezni. Egy walesi egyetemen a diszlexiás diákoknak működtetett szolgálat első feladatának tekinti a módszer átadását azoknak, akik még nem ismerik. Nálunk egyelőre ilyen szolgálatok nincsenek, de a tanulási zavarok szindrómája már jól ismert, és sok gondot okoz tanárnak, diáknak és szülőnek egyaránt.

A diákoknak egy másik, az előbb említettnél lényegesen nagyobb csoportjának is nagy segítséget jelenthet a gondolattérkép módszer. A szociokulturálisan hátrányos helyzetű rétegeket „jobb agyféltekei kultúráknak" is nevezik, mert az ehhez a területhez kapcsolódó működéseket - tér, vizualitás, mozgás, gesztusok, muzikalitás stb. - előnyben részesítik. A jobb agyféltekei funkciókat előnyben részesítő kultúra a cigány kultúra is. A gondolattérképekkel vizuálisan, a téri ingerek jobb felhasználásával könnyebben tudnak tanulni.

A gondolattérkép módszer a képességbeli eltéréseken nem segít, de minthogy ötvözi a verbalitást a vizualitással, a szekvenciális információfeldolgozást egészleges, holisztikus formátumba helyezi, a tanulási zavarokkal küzdők és a szociokulturálisan hátrányos helyzetűek képességeiknek a hagyományos tanulásnál jobban megfelelő módszert kaphatnak a kezükbe, ezért gondolkodási képességeik jobban fejlődhetnek.

A Gondolattérkép-módszer tanítása

A módszert lényegében a pedagógusoknak kell csak megtanítani, a diákok automatikusan elsajátítják. Ha a tanár rendszeresen használja a gondolattérképeket egy-egy összefoglalásnál, órai vázlat készítésekor, magyarázat közben vagy egyéb helyzetekben, tanítványai természetesnek tekintik majd az információk térképszerű feldolgozását. Tudjuk, hogy a modell és a minta alapján való tanulás - az öntudatlan utánzási késztetés miatt - alapvető szerepet tölt be az emberi viselkedés kialakulásában. Sajnos ezt a jó lehetőséget nem használjuk elég tudatosan a tanítás során. Emellett azt is tudnunk kell, hogy a modell alapján való tanulás negatív minták átvételét is jelentheti. Pozitív és negatív érelemben így működik a rejtett tanterv is.

A pedagógus viselkedési mintája nyomán a diákok fokozatosan megtanulják, hogyan néz ki, és mi mindenre használható egy gondolattérkép. Ezt a folyamatot lehet erősíteni azzal, ha feladatként adjuk például az órai vázlat, vagy később a tankönyvi anyag gondolattérképen való megjelenítését.

A tanítók és tanárok képzésében is fontos lenne a módszer használata, hogy készséggé váljon alkalmazása. Egyelőre azonban leghatékonyabban tréningeken lehet megtanulni. A tréningekre azért van szükség, mert gondolkodásmódunkat kell ráállítani a vizuális információfeldolgozásra. Ez pedig nem mindenkinek egyszerű. Edzést és gyakorlást kíván. A gondolattérképek folyton alakulnak, ahogy tudásunk fejlődik. A módszer elsajátítása nem a szabályok ismeretét jelenti. Akkor vagyunk birtokában a technikának, amikor automatikusan rajzoljuk a térképet, és saját stílust fejlesztettünk ki.

Buzan, T.: Make the Most of Your Mind. Pan Books, 1977.
Buzan, T.: Use Your Head. BBC Books, 1995.
Buzan, T. & Buzan, B.: The Mind Map Book. (Revised version) BBC Books, 2000.
Evans, D. & Wallace, B.: Flexi-Think! An Introductory Programme for teaching of Thinking-skills. Juta & Co, Ltd., 1988.
Gyarmathy É.: A tehetség és a tanulási zavarokkal küzdô kiemelkedô képességű gyerekek. Magyar Pedagógia, 1998. 2. szám, 135-153.
Gyarmathy É. (2000): Tanulási zavarok, átlagon felüli intelligencia és a MAWI-GY. Pszichológia, 2000, 3. 243-270.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gondolattérképek Gyarmathy Éva „Your brain is like a sleeping giant." Szabad fordításban: agyunk alvó óriás. Ezzel a mondattal kezdi Tony Buzan egyik könyvét, amelyben több tanulási és problémamegoldási utat, többek között a gondolattérkép módszerét írja le. Számos pszichológiai, idegfiziológiai, biokémiai és matematikai kísérlet és vizsgálat bizonyította, hogy agyunk kapacitásának csak töredékét használjuk, mert nem tudjuk, hogyan lehetne hatékonyabban tanulni és gondolkodni.

# data[].attributes.headline
                                                                               Filmek és videók

# data[].attributes.subject
                                                                               Filmek és videók

# data[].attributes.attachment_link.title
TELJES FILMEK / A király beszéde - Teljes film / fem3.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
A tv2 The Voice - Magyarország hangja! című műsorának hivatalos weboldala.

# data[].attributes.attachment_link.title
SummerHill - Teljes film, magyar felirattal

# data[].attributes.headline
A tanulási stílusok és a kritikus önreflexió fontossága

# data[].attributes.subject
A tanulási stílusok és a kritikus önreflexió fontossága

# data[].attributes.attachment_link.title
Learning styles & the importance of critical self-reflection | Tesia Marshik | TEDxUWLaCrosse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A diszlexiát nem lehet kinőni, mert azok az információ feldolgozási eltérések, amelyek diszlexiához vezetnek, egész életükben megmaradnak az érintetteknél. Akinél a diszlexia kialakult, az diszlexiás marad egész életében, de ez nem jelenti azt, hogy ezt a tünet együttes, a vele járó problémahalmazt nem lehet enyhíteni.

Természetesen a legfontosabb tényező a jövő szempontjából, hogy kisgyerek, illetve kamaszkorban, legkésőbb 15-16 éves koráig kapott-e az illető megfelelő fejlesztést. Minél hamarabb jött ez a segítség, annál gyorsabban és eredményesebben lehet a diszlexiást a tüneteitől megszabadítani, illetve ezeket enyhíteni.
A diszlexia felnőttkori megjelenési formái:
1. Érzékelés és mozgás

Bár a diszlexia elsősorban az írással és az olvasással van összefüggésben, és feltételezik, hogy ezek a nehézségek, problémák az egyes hangok megkülönböztetésének hiányos képességéből adódnak, a diszlexiásoknak az élet más területén is vannak problémáik. Felnőttkorban gyakran már csak ezek a tünetek jelzik, hogy diszlexia az eredeti kiváltó ok. E tünetek egy csoportja az érzékeléssel és a mozgással van összefüggésben. Ezeket a sokféle formában megnyilvánuló nehézségeket diszpraxiának nevezik. A legjellegzetesebbek:

Zavarok az egyensúlyérzékelésben és testtartásban.

Darabos, nehézkes mozgás

Feltűnő ügyetlenség a labdajátékokban, teniszben, asztaliteniszben, krikettben.

Könnyen elesik, és beleütközik más emberekbe vagy tárgyakba.

Csúnya, olvashatatlan kézírás és hibás gépelés.

Kézügyesség hiánya, ami pl. a főzésben is komoly nehézségeket okoz.

Túlérzékenység a fényre és a zajokra.

Nehezen tudja megkülönböztetni a jobb- és a baloldalt.

Távolságokat rosszul becsüli fel.

Nehezen tájékozódik, könnyen eltéved.

Nehezére esik a számolás és térbeli feladatok megoldása.

Nehezen megy a mindennapi élet megszervezése és a tárgyak rendben tartása.

Problémák a társas kapcsolatokban

Írásbeli munka elkészítése.

Olvasás közben könnyen elveszíti, hogy éppen hol tart.

Szóbeli felelet vagy előadás közben elveszíti mondandójának fonalát.

Egyszerű technikai eszközök használata feltűnően nehezen megy: pl. fénymásoló, fax, kalkulátor, adatbevitel a számítógépbe

Számok vagy adatok pontos átmásolása egyik helyről a másikra.

Nem emlékszik arra, hová tett dolgokat röviddel azelőtt.

Üzenetek átvétele.

A dátumot mutató pecsét kezelése.

Iratok rendben tartása.

Tálcán pl. kávés csészéket elvinni egyik helyről a másikra.

Tippek a nehézségek leküzdéséhez:

Használj olvasás közben könyvjelzőt, vagy tegyél oda egy vonalzót, ahol éppen tartasz. A megtanulandó szöveget színes papírra fénymásold.

Táblázatok számait színes kihúzóval jelöld be.

Azoknak a gépeknek, eszközöknek a használati utasítását, amelyekkel dolgozol, tartsd magadnál.

Használj ergonomikus kialakítású billentyűzetet.

Lassítsd le az egeredet

Készíts napi, heti és havi táblázatokat tennivalóidról.

Törekedj minél nyugodtabb munkakörnyezet kialakítására.

A felnőtt diszpraxia bizonyos részei – például a mozgással kapcsolatos problémák, fizioterápiával, vagy mozgás-terápiákkal is enyhíthetők. Sokat segíthet az un, figyelmesség /vipassana/ meditáció elsajátítása.

2..Zavarok a rövid távú memória használatakor

A rövid távú memóriánk amolyan átmeneti rakodóhely az információk számára. Ezeket az információkat később hosszabb távra is eltároljuk, vagy elfelejtjük. Ha fontosak, akkor átkerülnek a hosszú távú memóriánkba.

A rövid távú memóriát használjuk arra, hogy egy hallott telefonszámot megjegyezzünk néhány percre, itt őrizzük egy tárgy azon vonásait, amit épp le akarunk rajzolni. Ha kíváncsi vagy, hogyan működik a rövid távú memóriád, akkor a most következő számokat olvasd el figyelmesen, de csak egyszer, és azután hunyd be a szemed vagy nézz tovább a könyvön kívül, és ismételd el őket ugyanebben a. sorrendben: 5, 9, 2, 8, 3, 7, 4, 6.

A rövid távú memóriánk azon kívül, hogy benne átmenetileg információk raktározódnak, dolgozó, működő memória is. Például, amikor fejben számolunk, azt a rövid távú memóriánkban végezzük. Ha ki akarod próbálni, hogyan dolgozik a rövid távú memóriád, olvasd el egyszer a következő számsort, majd újraolvasás nélkül végezd el a műveleteket:. Adj 5-höz 3-at, és 8-at és 4-et, azután oszd el 2-vel.

Az alábbiakban a rövid távú memória gyenge működéséből adódó, a diszlexiásoknál gyakori problémák felsorolása következik.

Telefonszámok megjegyzése.

Számok pontos lemásolása.

Üzenetek, utasítások és irányok megjegyzése.

Beszéd, írás vagy más előadásának hallgatása közben az elhangzó gondolatmenet megtartása.

Emberek nevének megjegyzése.

Megbeszélésen jegyzeteket készíteni.

Vitát nyomon követni.

Szóbeli instrukciókat nyomon követni.

Telefon üzeneteket átvenni.

Tippek a problémák kezeléséhez.

A számokat, vagy szavakat részekre bontva olvasd, illetve jegyezd meg.

Olvass lassan és módszeresen.

Próbáld azonnal megtalálni annak a bekezdésnek a központi gondolatát, amit éppen olvasol.

Térjél vissza az írott instrukciókra, a szóbelit, ha nem érted, kérdd meg, hogy mondják el újra.

Kérdd meg, hogy az instrukciót vizuális formában adják /folyamatábrán/.

Használj a telefonüzenetek rögzítésére megfelelő nyomtatványt.

Használj képeket vagy szimbólumokat, vizuális jeleket vagy képeket emlékeztetőül.

Vedd fel magnóra az utasításokat, olvasmányokat, szövegeket, vagy a megbeszélések tartalmát.

Rendszeresen tarts pihenőket.

Tanuld meg és gyakorold a relaxációt.

3. Az érzelmi élet zavarai

A diszlexiásokat gyakran egészen kis koruktól, de iskolás koruktól mindenképpen felváltva éri a hideg- és a meleg zuhany, mert bizonyos területeken igen jól, de legalábbis elég jól szerepelnek, más területen viszont számukra érthetetlen és megmagyarázhatatlan görcseik vannak Ráadásul környezetük, a szülő, az iskola buzdítja, fenyegeti, zsarolja vagy egyenesen megszégyeníti őket, és a nehézségeiket lustasággal, jellemhibával, gyengeelméjűséggel, stb magyarázza.

Ez az ellentmondásos állapot sokuknál nagyon mély önvádat, bűntudatot alakít ki. Ezt egy sikeres képzőművész a következőképpen fogalmazta meg: "Egy nagy titok lakozik bennem. Ezt egy dobozban tartom évek óta és csak nagyon-nagyon óvatosan merem kinyitni a doboz tetejét. Valószínűleg mindenki nevetne, ha megmondanám, mi van a dobozban. Ez a diszlexiám. Ez a dolog olyannyira átjárta az életemet minden értelemben, és annyi csalódást, szégyenkezést okozott, hogy el kell rejtenem. Ha ezt mások is látnák, az valóságos rémálom lenne számomra."

Tehát a diszlexiás felnőttek általában sok, számukra ismeretlen eredetű feszültséget hordoznak magukban. Ezek nagy része összefüggésben van a kisgyermekkor óta a diszlexiájuk miatt átélt kudarcokkal. De a legtöbb felnőtt diszlexiásnak sejtelme sincs róla, hogy az évtizedek óta hurcolt problémák, amelyeket ő megoldhatatlannak érez, enyhíthetők, illetve ügyes technikával elkerülhetők.

Mivel soha nem tanultak megfelelő védekező technikákat, sokukra jellemző a zavarodottság, elbizonytalanodás. Ezt az váltja ki, hogy egyfelől gyors észjárásúak és jó ötleteik, gondolataik vannak, más területeken azonban nagyon lassúak és egyenesen ostobának mutatkoznak. Ilyen előzmények után nagyon sok diszlexiásban fejlődik ki az önvád, a szégyen és az alkalmatlanság érzete. Az elbizonytalanodás - különösen ha évtizedeken keresztül fennáll - az önértékelést és az önbizalmat teljesen aláássa.

Ez megnyilvánul a tanulásban, de egy idő után a diszlexiás életének más vonatkozásait is érinti. A munkájukban a legnagyobb erőfeszítés ellenére sem érzik magukat igazán megfelelőnek, és a lelkük mélyén mindig attól félnek, hogy alkalmatlannak fogják őket találni. Éppen ezért nagyon nehezen kérnek például fizetésemelést vagy jobb munkát, és nehezen pályáznak új állásra. Egy állásinterjú egy diszlexiás számára általában rémálom.

Mivel a legtöbb diszlexiás évtizedeken keresztül úgy él, hogy nincs tisztában problémái eredetével, bizalmatlanná és agresszívvá válik másokkal szemben, mert fél titkának kitudódásától, és folytonosan védekező magatartást erőltet saját magára. Ez előbb-utóbb korlátozza másokkal való személyes kapcsolatait, és sokkal inkább börtönben érzik magukat az őket megoldhatatlan feladatokkal bombázó világban. Sok diszlexiás meg is fogalmazza, hogy bezárva, bebörtönözve, mozgásképtelennek érzi magát. A fizikai mozgással kapcsolatos gátlások gondolati szinten is bezártságként jelentkeznek. Az életben előforduló, mindenkit utolérő problémák tovább rontják a diszlexiások amúgy is ingatag pszichés állapotát. Mivel amúgy sem elég hatékonyak, nehézkes a mindennapi életvitelük, stressz helyzetben szinte megbénulnak.

De bármennyire sötétnek tűnt az eddigi kép, a diszlexiások abban a pillanatban, amikor diagnosztizálják a problémájukat, és az állapotukat meghatározó - részben fiziológiai okokkal tisztába jönnek - máris jobban szokták érezni magukat. Az a hír, hogy ezzel az eltérő érzékeléssel, információ feldolgozással nagyon sok, egyébként jó, gyakran kiváló intellektusú, kreatív ember él, máris csökkenti magányukat és elszigeteltségüket. Sok mindent megmagyaráz az életükben, ami addig megfejthetetlen, szégyellt titok volt számukra.

# data[].attributes.attachment_link.description
A diszlexiát nem lehet kinőni, mert azok az információ feldolgozási eltérések, amelyek diszlexiához vezetnek, egész életükben megmaradnak az érintetteknél. Akinél a diszlexia kialakult, az diszlexiás marad egész életében, de ez nem jelenti azt, hogy ezt a tünet együttes, a vele járó problémahalmazt nem lehet enyhíteni.

# data[].attributes.headline
Tanulási zavarok azonosítása és kezelése

# data[].attributes.subject
Tanulási zavarok azonosítása és kezelése

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A tanulási zavarok azonosítása óvodában és iskolában

Tanulási zavarnak röviden összefoglalva azt a jelenséget nevezhetjük, amikor egy gyerek normális, átlagos oktatási körülmények között nem tud megtanulni írni, olvasni, vagy számolni, ha ezeken a területeken iskolai teljesítménye jelentősen elmarad az intelligencia szintje alapján elvárható teljesítménytől. Amikor értelmi fogyatékosokról van szó, ezt könnyen elfogadja a környezet, de mikor normál vagy átlag feletti értelmi képességekkel rendelkező gyerek nem boldogul az iskolában, mind a szülők, mind a pedagógusok értetlenül és tehetetlenül állnak a probléma előtt.

Nem a gyermek eszével, szorgalmával van baj, hanem az íráshoz, olvasáshoz, számoláshoz szükséges alapfunkciók egyikének-másikának fejletlensége okoz nehézséget. Az iskoláskort elérve, egyes készségek még nem jutottak a szükséges szintre. A jelenség hátterében sok, egymásra épülő ok húzódik meg. A születés előtti, alatti vagy utáni, és kisgyermekkori betegségek, sérülések a leggyakoribb és legismertebb kiváltó tényező ezek közül. Lehetnek egyéb traumák vagy biokémiai, genetikai eltérések a háttérben, melyek nyomán kialakult apró, csak működésben megmutatkozó idegrendszeri zavar jelentkezik. Az ingerszegény környezet is szerepet játszik a tünetegyüttes kifejlődésében.

Az írás, olvasás, számolás a különböző képességek és készségek együttműködését kívánja. A szemmozgás és a kéz finommozgásának összehangolása csak egyik, bár igen fontos része a teljesítménynek. A gyermeknek többek között össze kell egyeztetni a hang akusztikus képét a hang beszédmotoros emlékképével és a betű vagy szám vizuális képével is, mozgási képet kell alkotnia, és kezének finom mozdulataival megjeleníteni mindezen működések eredményeképpen a betűket, szavakat, mondatokat, számtani műveleteket. Bármely ponton fellépő nehézség az egész teljesítményt bizonytalanná teheti.

Egyre szélesebb körben ismert, hogy megfelelő fejlesztéssel korrigálható a probléma, és nem kell a gyermeknek évekig elhúzódó iskolai nehézségekkel küzdenie. Legtöbbször az óvodában, iskolában vagy a családban is lehetőség lenne a részképességkiesések, elmaradások felismerésére és megfelelő fejlesztéssel történő korrigálására, ha a pedagógusok rendelkeznének a szükséges ismeretekkel. Az óvodákban és iskolákban dolgozó szakemberek képesek diagnosztizálni és megfelelő terápiával csökkenteni illetve megszüntetni a tüneteket, megelőzni a tanulási rendellenességeket, és nem kell minden esetben fejlesztőpedagógushoz, logopédushoz vagy pszichológushoz fordulni.
A megfelelő ismeretekhez tartozik az is, hogy tudjuk meddig ér kompetenciánk. Súlyosabb tünetekkel, elmaradásokkal mindenképpen érdemes specialistához küldeni a gyermeket. A kompetencia kapcsán meg kell említeni azt a problémát is, amely szakembereknél is gyakori. Rendszeresen diagnosztizálnak szűrővizsgálatok és egyéb tesztelések esetleg megfigyelések alapján óvodáskorú gyerekeket diszlexiásnak vagy tanulási zavarokkal küzdőnek. A meghatározásban azonban hangsúlyosan szerepel, hogy olyan egyének nevezhetők tanulási zavarokkal küzdőknek, akik a normális, átlagos iskolai oktatás során nem tudnak megtanulni írni, olvasni, számolni. Szakmai szempontból hibás addig tanulási zavart, diszlexiát, diszgráfiát vagy diszkalkúliát megállapítani, amíg a gyermek megfelelő szintű általánosiskolai oktatásban részt nem vett. A szakmai szempont mellett a gyerek érdeke is azt kívánja, hogy óvodáskorban és az iskola első két évfolyamán a cimkézést elkerüljük. Természetesen fontos, hogy minél korábban felfigyeljen a környezet a gyermek esetleges részképességbeli elmaradásaira, de ezeket a deficiteket fejlődési sajátosságként és a fejlesztés irányának megjelöléseként azonosíthatjuk csupán. Minél fiatalabb gyermekről van szó, annál kevésbé jogos bármely tanulási zavar diagnosztizálása. Az óvodáskorban rohamosan fejlődnek a szenzomotoros képességek, de igen egyenlőtlen is lehet szinvonaluk. A lemaradó funkciók egyik napról a másikra beérhetnek, különösen, ha a gyermeknek megfelelően stimuláló környezetet biztosítunk.

A tanulási zavarok tünetei

A tanulási zavarok tünetei két fő csoportba sorolhatóak, teljesítmény- és viselkedésbeli jellegzetességeket különíthetünk el. A tanulási nehézségekkel küzdő gyermek figyelmetlen, könnyen elterelhető, munkái rendetlenek, rajzai csúnyák, összerendezetlen, ügyetlen a mozgása. Teljesítménye ingadozó. A viselkedésbeli tünetek nagyrészt másodlagosan, a teljesítménydeficit nyomán fejlődnek ki. A sok kudarc, megnemfelelés, a környezet felől érkező negatív értékelés az amúgyis nyughatatlan, szétszórt gyermeket agresszívvé teheti. Más esetben szorongóvá, visszahúzódóvá válhat, tétova és bizonytalan lesz.

A tanulási rendellenességeket legtöbbször részképességkiesések, egyes területeken történt fejlődésbeli elmaradások okozzák. Sok esetben valóban csak megkésett fejlődésről van szó, de gyakran igazi deficit áll az olvasás, írás, helyesírás vagy számolás terén mutatott gyenge teljesítmény mögött.

Igen gyakori tünet az egyensúlyérzékelés zavara és a bizonytalan testséma. A gyermek mozgása összerendezetlen, ügyetlen. Nem tud felmérni alapvető térbeli távolságokat, viszonyokat. Bonyolultabb mozgásformációkat nem képes pontosan végrehajtani. Gyakorta megbotlik, elesik. A koncentrációs képesség gyengesége kisgyerekkorban a mozgás terén jól megfigyelhető.

Nem tájékozódik megfelelően a saját testén. Nem tudja, milyen az, ha a bal lábát keresztbe teszi a jobb lába fölött, milyen a karkulcsolás. Hátát nem tudja homorítani-domborítani, stb. Gyakori a kézfej nemmegfelelő tartása, a szabálytalan ceruzafogás.

Nagyon fontos tünet a téri orientáció zavara. A téri tájékozódásban a saját test a kiinduló pont, a gyermek saját térbeli helyzetének tudatosítása teszi lehetővé a fent-lent, jobb-bal irányok megkülönböztetését. Amennyiben ebben zavar keletkezik, nem csak az olvasásban és írásban léphetnek fel problémák, hanem a számolási műveletek is nehézségekbe ütközhetnek. A tünetek jelentkezhetnek akár a balról jobbra való írás folyamatosságában, akár az iránytartásban, sorvezetésben, betűk számok, műveletek felcserélésében.

A nagy és finommozgás koordinációjának zavara, vagy fejletlensége feltűnik általában már az óvodás korban. A finommozgások fejlődésének egyik legdöntőbb szakasza a 6 éves kor körüli időszak. A gyerekeknél változó, hogy ez a fejlődés milyen ütemben halad. Sokszor csak az első iskolai év végére alakul ki a helyes ceruzatartás. Sokuk görcsösen tartja az íróeszközt, nehézséget jelent számukra az egy sorban való maradás, a megfelelő vonalvezetés. Percepciós zavarként társul a motoros deficitekhez az alakfelismerési zavar, térbeli relációk helyes felismerésének nehézsége.

Mutatkozhat gyenge ritmusérzék, gyakori az amuzikalitás, a nyelv alapvető ritmusát, zeneiségét nem érzékeli a gyermek, s ez a szótagolásnál, elválasztásnál jelentkezhet problémaként.

Előfordulhat a rossz beszédhang megkülönböztető képesség. Ez összefüggésben van a hallási figyelem fejletlenségével, a hanganalizálás gyengeségével. Ez alapjául szolgálhat a zöngés-zöngétlen hangok nemmegfelelő differenciálásának.

Sok tünet mögött az idegrendszeri feldolgozásnak a szokásostól eltérő módja, elmaradottsága állhat. A gyermek csak az egyszerre jelenlévő ingereket tudja hatékonyan feldolgozni, az egymásutániság felépítése nehézséget jelent. Sorbarendezési problémái lehetnek. Nehezen tanul meg szó szerint verseket, egymás után következő utasításokat nem tud követni.

Először meghökkentő, milyen kevés kapcsolat látszik némely fent leírt funkciókiesés, és az iskolai munka között, de ha alaposan elemezzük a jelenségeket, egészen könnyen érthetővé válik a kapcsolat, és ezzel a gyerek problémája is.

A tanulási zavarok felismerése

Már az óvodáskorban felfigyelhet a környezet a gyermek hiányosságaira. A megfigyelések alapján következtetni lehet a deficites képességre. Támpontok a gyermek megfigyeléséhez:

1. Rendezetlen, bizonytalan mozgás - egyensúly, térorientációs és testséma problémák.

2. Kialakulatlan oldaliság - testséma és térorientációs zavar.

3. A gyermek nem tudja követni a mozgásokra vonatkozó utasításokat, még akkor sem, ha bemutatják neki - testséma, térorientációs zavar, elmaradás a nagymozgások szintjében.

4. Figyelmetlenség - belső rendezetlenség, az egymásutániság felfogásának nehézsége, elterelhetőség, összefüggésben lehet az egyensúlyrendszer gyengeségével.

5. Rossz ceruzafogás - testsémazavar, finommozgási nehézségek.

6. Kusza rajzok, elmaradott rajzszint, a rajzolás elutasítása - térorientációs zavarok, a finommozgás fejletlensége.

7. Artikulációs problémák - beszédhang-megkülönböztetési nehézségek, sorbarendezési problémák.

A pedagógus néhány egyszerű eljárással megbizonyosodhat megfigyeléseinek helyességéről. A vizsgálatok megfigyelésjellegűek, a gyerekek teljesítményét korosztályukhoz illetve társaikhoz viszonyíthatjuk. A legtöbb eljárás csoportos játék, torna közben is alkalmazható, nem kíván elkülönítést, de ha csak így van módunk a gyermek megfigyelésére, számolnunk kell ennek torzító hatásával.

Egyik oldalról, a gyerek jobban teljesíthet, mert a társak utánzása, követése segíti. Előfordulhat, hogy amikor egyedül kell a feladatokat elvégeznie nem képes ugyanolyan szinten teljesíteni. Másrészről sok kisgyermek csoportos feladatok esetén nem eléggé motivált, és személyes kontaktusban sokkal jobban tud teljesíteni. Ezért a legszerencsésebb, ha többször különböző helyzetekben figyeljük meg a gyermekeket.

Testséma

Mozgásutánzás (karemelés, lábemelés, fejkörzés, csuklókörzés, lábfejkörzés, cicahát-kutyahát, törökülés)

Mutasson a kérdezett testrészre a gyermek (fej, kéz, láb, szem orr, fül, nyak, homlok, ál, csukló, könyök, hónalj, váll, térd, boka, ujjak megnevezése)

Mutassa meg a testrészeket társán, játékmackón.

Az oldaliság kialakulása normális esetekben is elhúzódhat az iskolás évekre, de ez nem feltétlenül okoz komolyabb nehézségeket. A dominancia megerősödése azonban jelentősen segíti a térorientációs képesség fejlődését, ezért kiemelten fontos ismernünk a gyermeknek etéren éppen adott fejlettségi szintjét. Óvodáskorban elsősorban a domináns kéz nyújthat támpontot, így a kezesség megállapítása igen fontos része a tanulási zavarokra való hajlam vizsgálatának.

Kezesség

Ujj és karkeresztezés - a domináns ujj illetve kéz van felül.

Gyufaszedés időre egy kézzel - a domináns kézzel többet tud gyűjteni.

Villanykapcsoló, kilincs használata - a domináns kezet használja.

Tárgyak átvétele - a domináns kezet használja.

Utasítás szerint különböző téri irányokban mozog a gyermek (előre, hátra, jobbra, balra, fel, le).

Utasítás szerint környezeti tárgyakkal való viszonylatban is elvégzi a mozgásokat (elé, mögé, fölé, alá, tőle jobbra illetve balra, valamik közé, valamin túl).

A fenti téri relációkat tárgyakkal is meg tudja valósítani.

A fenti relációkat meg tudja nevezni (pl. a tábla a falon a szekrénytől balra van).

Koncentrációs képesség

Féllábon állás idejét mérjük nyitott majd csukott szemmel (1 percnél nem kell tovább állnia).

Szavakat vagy számokat mondunk, és egy adott szónál vagy számnál jeleznie kell.

Nagybetűs mesekönyvben pl. az "s" ("kígyóbetűket") megmutatjuk, és megkérjük, hogy nézze végig az oldalt, és keresse ki a "s" betűket.

Gyöngyöt fűz, és mérjük tíz szem felfűzésének időtartamát.

Egyre szűkebb csíkok között kell a gyermeknek ceruzájával végigmenni (3, 2, 1, 0.5, cm)

Rajzoljon karikát, négyzetet, széket, embert (ez utóbbi a testséma szintjéről is sokat mondhat).

Egyszerű ritmusokat tapsolunk, amit a gyermek megismétel (tá-tá-ti-ti-ti, ti-ti-tá-tá-tá, stb.).

Kevéssé ismert, hosszú szavakat kell a gyermeknek megismételnie (pl. találékonyság, irgalmatlan, megszelidíthetetlen, társaságkedvelő, rezonancia).

Mozgássor megismétlése.

Számsort mondunk lassan, és a gyermek ugyanolyan sorrendben megismétli.

Képsorozatot kell megjegyeznie.

A gyermek megfigyeléséről érdemes rövid jegyzeteket készítenünk, ugyanis később segíthet a fejlődés ellenőrzésében. Sajnos manapság olyan nagy létszámúak sok óvodában a csoportok, hogy az óvónő nem is tudná észben tartani a gyerekek képességeit.

A fenti vizsgálatokat az általános iskola első osztályába érkező gyerekekkel érdemes elvégezni, hogy lehetőleg már év elején kiderüljenek az esetleges deficitek. A későbbiekben a gyermek teljesítményében mutatkozó hiányosságok elemzése segíthet a probléma azonosításában. Nézzük meg, hogy a szülő és a pedagógus milyen nehézségekkel, hibákkal találkozik az iskolás gyerek teljesítményében (Porkolábné Balogh Katalin nyomán), és ezek hogyan köthetők egy-egy funkció gyengeségéhez:

1. Kusza írás, bizonytalan vonalvezetés, betűk nagyságának egyenetlenségei - szem-kéz koordináció, finommozgás fejletlensége, elmaradás a látás- és tapintásészlelésben.

2. Betűk, szavak felismerési nehézségei, hiányos betűforma, ékezetelhagyás, szó vagy betűkihagyás - egészlátás, alakszervezési folyamat fejletlensége, elmaradás a testséma és látásészlelés területén.

3. Az olvasás olyan típusú zavarai, amikor a gyerek nem ismeri meg a megtanult betűket, szavakat, ha azok más nagyságúak, színűek - alak- és formaállandóság fejletlensége, testséma, látásészlelési elmaradás.

4. Betűk, szótagok felcserélése, szóköz és sorköz be nem tartása - sorbarendezés nehézsége, térészlelés hiányossága, térorientáció elmaradottsága.

5. A d-b, d-p betűk gyakori összetévesztése, betűk, számok fordított írása - sorbarendezés nehézsége, iránytévesztés, térorientációs elmaradottság.

6. Hangok differenciálásának nehézségei - artikulációs problémák, hallási észlelés elmaradottsága.

A tanulási zavarok felismerésénél kell szólni két speciális esetről. Az azonosítási munka egyik nehézsége, hogy a szociokulturálisan hátrányos helyzetű gyerekek a tanulási zavar tüneteit mutatják gyakran, pedig nehézségeiket általában a kulturális elmaradottság okozza. Természetesen gyakran jár együtt a tanulási zavar alacsony szociokulturális háttérrel, de a kettőt meg kell különböztetni. Az alacsony színvonalú családból érkező gyermek olvasási problémái, nyelvi nehézségei szókincshiánynak, a környezet alacsony nyelvi kultúrájának következménye. Ezeknek, az áldiszlexiás gyerekeknek a fejlesztése elsősorban verbális képességeik fejlesztéséből áll. Segíthet az azonosításban a gyermekek füzetének és munkájának elemzése. A "valódi" tanulási rendellenességeket mutató gyerekek munkáját jellegzetes és következetes hibázások jellemzik.

Másféle problémát jelentenek az igen jó képességű, kiemelkedő intelligenciájú tanulási zavarokkal küzdő gyerekek. Náluk a felismerést megnehezíti, hogy megfelelő technikáik vannak hiányosságaik elfedésére. Eszükkel megoldják a tesztfeladatokat, de kifogástalan iskolai teljesítményre nem képesek. Náluk az segíthet, ha már egész apró jeleket komolyan veszünk. Értelmes gyerekeknél se törődjünk bele, hogy nem tud rajzolni, vagy szétszórt, esetleg "lusta, pedig tudna", hogy rossz a mozgása, vagy figyelmetlen. Ezek a tünetek jelei lehetnek tanulási rendellenességnek még akkor is, ha minden vizsgálati feladatot többé-kevésbé sikeresen teljesített a gyermek.

A tanulási zavarok azonosítását segítheti a szülőkkel folytatott beszélgetés. Rendellenesség kialakulását valószínűsítheti, ha terhességi komplikációk léptek fel, a gyermek születése nehéz volt, besárgult, vagy légzési problémái voltak, koraszülöttként jött világra. Kisgyermekkori sérülések, súlyos, magas lázzal járó betegségek szintén okozhatnak kisebb idegrendszeri eltéréseket, amelyek az egyébként egészséges gyermek iskolai megfelelését akadályozhatják. A családban előforduló tanulási zavarok vagy balkezesség az örökölhetőség miatt megjelenhetnek a gyermeknél.

A tanulási zavarok megelőzése és terápiája

A tanulási zavarok megelőzése

A tanulási zavarok tekintetében igen fontos szerepe van a megelőzésnek. Lehetőség szerint biztosítani kell a kisgyermekek észlelési és mozgási, úgynevezett szenzomotoros képességeinek fejlődését. Ingergazdag környezettel, a gyermeknek minél sokfélébb apró kihívással teli elfoglaltság biztosításával a legtöbb esetben megelőzhetjük a tanulási nehézség kialkulását, vagy csökkenthetjük annak súlyosságát.

A legtöbb gyermeknek elegendő fejlődéséhez a környezetadta ingermennyiség és minőség, de még az egyébként megfelelően fejlődő kicsinyek képességeit is ugrásszerűen növelik a fejlesztő foglalkozások. Ezek a foglalkozások nem jelentenek külön megterhelést sem a gyermeknek, sem a környezetnek. Lényegében olyan játékokról, szokásokról van szó a megelőzésben, amely a normális gyermekkornak része.

Az egyik legfontosabb eleme a tanulási zavarok megelőzésének a felolvasás. Már kiscsecsmőkorban énekeljünk, verseljünk a gyermeknek. A nyelv zeneiségét, ritmusát egész kicsi korban felfogja, és ez segíti nyelvi készségeinek fejlődését. A verseket énekeket kétéves kortól kezdve kiegészíthetik rövid történetek, mesék. Az esti lefekvés előtti felolvasás nemcsak a gyermek fejlesztését szolgálja, de kellemesebbé teszi az elalvás előtti időszakot, ami egyébként meglehetősen zaklatott lehet (vacsora, rendrakás, tisztálkodás, öltözködés, ágyazás, stb.). Az óvodában is jól kihasználható mesélésre a délutáni alvás előtti időszak. A mindennapra legalább egy mese mind a családban, mind az oktatási intézményben (tehát az iskola első éveiben is) szabály kellene hogy legyen.

A felolvasások hatása igen sokrétű. A gyermeknek nem csak a szókincse gyarapszik, de az irodalmi nyelvet, az olvasott szöveg fordulatait is elsajátítja. Ehhez tudnunk kell, hogy a beszélt nyelv és az írott nyelv jelentősen eltér egymástól, ezért mikor a gyerekek iskolába kerülve olvasni tanulnak, gyakran előzetes tapasztalatok hiányában egy új nyelvet is el kell sajátítaniuk.
A felolvasások másik nagy fejlesztő hatása, hogy a gyermeknek sorban kell követnie az eseményeket, vizuális ingerek nélkül saját képzetet alakítva a történet minden egyes eleméről. Ezzel a sorbarendezéssel, és saját képzet kialakításával az olvasáshoz szükséges alapvető képességei fejlődnek.

A harmadik, és nem kevésbé fontos hatása a rendszeres felolvasásoknak, hogy az irodalmat megszeretteti a gyermekkel, igényt alakít ki az írott világ iránt. A televízió, video és számítógépek igen fontos, és megfelelő használattal fejlesztő elemei a gyermek világának, de ugyanakkor konkurensei a könyveknek. Az olvasás iránti igény kialakításával nő a gyermek motivációja annak elsajátítására és a későbbiekben való folyamatos alkalmazására. Éppen ezért nagy hiba, hogy sok családban, és mondhatni minden iskolában megszüntetik a felolvasásokat ahogy a gyermek már maga tud olvasni. A még gyenge olvasási képességgel nem jut hozzá az irodalmi élményhez, és ez kedvét szegheti. Érdemes a felolvasásokat legalább addig folytatni, amíg már a gyermek rövidebb regényeket maga is könnyedén elolvas. Ez azt jelenti, hogy 8-9 éves kora előtt ne hagyjuk magára teljesen az olvasásban.

A tanulási zavarok kialakulásának megelőzésében kulcsfontosságú a széleskörű mozgásfejlesztés. A gyermeknek minél több lehetősége legyen testének megismerésére, mozdulatainak próbálgatására, téri tapasztalatok megszerzésére. Legyen ruházata minél könnyebb, hogy szabadon mozoghasson, nyáron veszélytelen helyeken sokat legyen mezitláb. Másszon minél többet a földön, széken, padon, mászókára és fára. Lehetőség szerint verbálisan is ismerje meg testét, tanulja meg a téri viszonyokat. Erre az együttes tevékenységek akár sport, játék (pl. a játékos birkózás is ide tartozik), akár konyhai segítség, vagy barkácsolás, kerti munka igen alkalmasak. Ezek a tevékenységek mind családban, mind oktatási intézményben a mindennapok részét képezhetik.

Sok kifejezetten fejlesztő játékot is játszon a gyermek. A népi és gyerekjátékok legtöbbje a testséma kialakulását, a térorientáció fejlődését elősegítő elemeket tartalmaz ("Kint a bárány bent a farkas", "Erre csörög a dió,....", "Hol szólsz kispajtás?", stb.).

A társas- és kártyajátékok amellett, hogy nagy élvezetet jelentenek, nemcsak a gyermek társas készségét, logikáját növelik, de kezeinek finommozgása, az irányok megismerése, megtapasztalása által szenzomotoros képességeire is fejlesztően hatnak, és így áttételesen az írás, olvasás és számolás elsajátításában segítenek.

Mindenféle játék, amely célzást kíván fejleszti az észlelés és mozgás összehangolásának képességét. Célbadobás, labdajátékok, gombfoci, de egy csúzli is fejlesztő hatású. Minél többféle, a test különböző részeinek használatát kívánó célzójátékot játszik a gyermek, annál szélesebbkörű fejlődés tapasztalható a szenzomotoros képességek terén.

Koncentrációs képességet növelő hatású minden egyensúlygyakorlat. Az iskolai képességek kialakításához tartozik, hogy a gyermek képes legyen mozgásának, gondolkodásának összpontosítására, vagyis megfelelő szinten tudjon figyelni. Az egyensúlyrendszer ingerlése segít a rendezettség kialakításában. Azok a tevékenységek, amelyek erre a területre hatnak fejlesztik a koncentrációs képességet. Az egyensúlygyakorlatokon kívül mindenfajta forgás, hintázás és sportok, mint például úszás, korcsolyázás, sízés, torna, hatékonyan segíthetnek a figyelmi képességek erősödésében.

A fenti tevékenységek legtöbbje nem szokatlan a kisgyermekekkel foglalkozók számára. Felsorolásuk és a tanulási zavarok kialakulásának megelőzésében játszott szerepük elemzése azért szükséges, mert megváltozott világunkban éppen ezeknek a tevékenységeknek kárára jut több a különböző audio-vizuális eszközökből a gyermekeknek. Rengeteg inger éri őket, a környezet ingergazdagsága bizonyos szempontból megnövekedett, de harmónikus fejlődésükhöz szükséges az ingerek különböző fajtáinak biztosítása, a gyerekeket érő hatások minőségének tudatos ellenőrzése. Egészséges gyermekeknél általában nem jelent problémát, ha egy-egy területen valamivel kevesebb tapasztalatra tesznek szert, de ha akárcsak egy kis idegrendszeri hajlam mutatkozik (és ez egyre gyakoribb, már csak a megnövekedett kémiai terhelés miatt is, amely igen erősen befolyásolja az idegrendszer fejlődését és működését), már könnyen tanulási nehézségek kialakulásához vezethet a hiányos környezeti ingerlés.

A mindennapi fejlesztés megfelelő ismeretek birtokában szinte észrevétlenül beépíthető a gyermek életébe. Az óvodákban és iskolákban tanító pedagógusoknak lehetőségük van ezen ismereteknek munkájukban való felhasználására, és a családok felé történő továbbadására, így saját hatékonyságuk növelésére is.
A tanulási zavarokkal küzdő gyerekek terápiája

Amennyiben a kis tanítványok között olyanokat találunk, akik tanulási zavarokra utaló tüneteket mutatnak, vagy vizsgálataink, megfigyeléseink alapján részképességhiányokat fedezünk fel, bármilyen enyhék a tünetek, foglalkoznunk kell velük. Az óvónőnek, tanítónőnek tapasztalata és felkészültsége szerint mérlegelnie kell, hogy a fejlesztést el tudja-e maga végezni, vagy specialistához küldi a gyermeket. Előfordulhat, hogy igen nagy megeröltetést jelentene a családnak a gyermek megfelelő szakemberhez juttatása, esetleg egyáltalán nincs mód rá (pl. kisebb településeken). Lehetnek a hiányosságok elég apróak, amelyek korrekciója nem haladja meg a pedagógus kompetenciáját. Ilyenkor jó, ha a fejlesztést helyben, az óvónő vagy tanítónő el tudja végezni.

Ha szakemberek állnak rendelkezésre, mindenképpen érdemes konzultálni, mert biztonságot ad a további munkához. Súlyosnak tűnő esetekkel feltétlenül forduljon a szülő vagy a pedagógus specialistához, akinek kifejezetten az a munkája, hogy ezeknek a gyerekeknek segítsen. Akár felvállalja a terápiát a pedagógus, akár nem, mindenképpen biztosítania kell, hogy a gyermek megfelelő fejlesztéshez jusson.

A tanulási zavar előjelei már óvodáskorban mutatkozhatnak, és jó, ha már akkor felfigyel rá a környezet, mert 3-6 éves korra esik az iskolai készségek kialakulásához szükséges egyik igen fontos képességcsoport, az úgynevezett szenzomotoros funkciók szenzitív periódusa. Az egyes képességterületek szenzitív periódusuk alatt fejlődnek a legnagyobb mértékben, és ekkor fejleszthetőek is a leghatékonyabban. Az óvodáskorban és a kisiskoláskor elején az érzékelés és mozgás finom összerendezése zajlik. A gyerekek ekkor válnak képessé az írás, olvasás, számolás elsajátítására. A fejlesztés leghatékonyabb módja pedig, az életkornak legmegfelelőbb tevékenység, a játék felhasználása.

Óvodáskorban a megelőzésben használt tevékenységek célzott alkalmazásával, különböző fejlesztőjátékokkal korrigálható a részképességekben történt lemaradás. Egyéni illetve kiscsoportos foglalkozásokra is szükség lehet, vagy személyreszóló fejlesztési tervet kell készíteni a gyermek képességeinek ismeretében. A terápiának a lemaradó részképességek fejlesztésén kell alapulnia. A fő területek, amelyek a fejlesztésben is jelentős szerepet játszanak: testsémaészlelés, tér-irányészlelés, egyensúlyérzék, látási, hallási, tapintási észlelés, téri és idői rendezettség. Fejlesztő játékkatalógusok és munkafüzetek, munkalapok állnak rendelkezésre a foglalkozásokhoz, amelyekről bővebben egy következő cikkben lesz szó.

A tervszerűen kialakított terápia kiegészítéseként általánosan fejlesztő játékokat és tevékenységeket kell a gyermek mindennapjaiba beépíteni mind az óvodában mind az iskolában. Általánosan fejlesztő hatású az origami, tangram és mindenféle kirakós játék, mozaik, labirintusok, számösszekötős játékok, memorik, társasjátékok, kártyajátékok, szókitalálós és találós kérdések, mese, vers, ének, rajz, agyagozás, bábozás, népi játékok. stb.

Sajnos legtöbbször csak az iskolába kerülve derül ki, hogy a gyerek nem tud teljesíteni. Állandóan korrepetálásra jár, ami általában igen csekély eredményt hoz, és az iskolai munkában egyre nagyobb lesz a lemaradása. A tanulási zavarokkal küzdő gyermeknél az íráshoz, olvasáshoz, számoláshoz szükséges alapvető készségek nem alakultak ki, de még ebben az időszakban sem késő, hogy minél játékosabban, tehát a gyerek belső késztetését felhasználva segítsünk.

A fejlesztés az iskola első két osztályában már sokkal célzottabb kell hogy legyen, és a feladatlapok kifejezetten az írás, olvasás és számolás előkészítését célozzák, de ugyanúgy mint korábban is, mindenképpen az alapfunkciók megfelelő szintre emelése kell hogy vezesse a terápiát.

Amennyiben csak harmadik-negyedik osztályban derül ki a tanulási nehézség, vagy a fejlesztés ellenére sem ért el megfelelő szintet a gyermek erre az időszakra, mindenképpen specialistához kell fordulni. Az iskolában ekkor is sokat lehet még segíteni, de az életkor növekedésével egyre nehezebb a teljes siker elérése. Az idegrendszer képlékenysége csökken, a hiányzó funkciók szenzitív periódusától egyre távolabb kerülünk, így a fejlesztést ki kell hogy egészítse olyan technikák tanítása, amelyek az írás, olvasás és számolásbeli nehézségeken segítenek.

Fejlesztés, segítség 3. 4. osztálytól kezdve:

Értelmetlen szótagok olvasása segít, hogy ne találgasson, hanem sorban olvassa a betűket.

Helyesírási szabályokat tanultassuk meg, fogódzókat, összefüggéseket adjunk.

Soha ne hagyjunk hibásan leírt szót a füzetben, még aláhúzva sem, csak kijavítva.

Rendszeresen írassunk rövid másolást, először csak szavakat, majd mondatokat.

Szószerinti tanulásra (pl. vers) hagyjunk több időt.

Használjon a gyermek magnót a tanuláshoz.

Idegen nyelvek tanulása igen nehéz, de teljesen ne mondjunk le róla. Hang- és videokazetták a beszélt nyelv elsajátításában segítenek.

A számítógép használata, szövegszerkesztő és más segédprogramok már most sem elérhetetlen segítő eszközök.

A számolási nehézségekkel küzdő gyermekek közül sokan nem az ujjukon, hanem a vonalzójukon számolnak, de akár mutatós óra számlapján is tudnak számolni.

Ha lehet tanítsuk meg szorobánon számolni a tanulási zavarokkal küzdő gyereket.

Dolgozatok alkalmával is engedjük meg segédeszközök használatát diszkalkúliás diákunknak. Ha matematikai gondolkodását és nem számolási képességét nézzük, akár számológép használatát is engedélyezhetjük.

Gyarmathy Éva

Forrás: www.diszlexia.info

# data[].attributes.attachment_link.title
Tanulási zavarok azonosítása és kezelése

# data[].attributes.attachment_link.description
A tanulási zavarok azonosítása óvodában és iskolában Tanulási zavarnak röviden összefoglalva azt a jelenséget nevezhetjük, amikor egy gyerek normális, átlagos oktatási körülmények között nem tud megtanulni írni, olvasni, vagy számolni, ha ezeken a területeken iskolai teljesítménye jelentősen elmarad az intelligencia szintje alapján elvárható teljesítménytől.

# data[].attributes.headline
A tanulási problémák csoportosítása, és jellemzőik

# data[].attributes.subject
A tanulási problémák csoportosítása, és jellemzőik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az iskolai teljesítményzavarok kategorizálására különböző szempontokat alkalmaznak a szakemberek. Ilyenek lehetnek például a tantervi követelményekhez viszonyított elmaradás mértéke, az egyes képességek területén mutatkozó elmaradás, stb.

Az iskolai teljesítményben előforduló tanulási korlátok három súlyossági fokát különíti el, a szakirodalom: a tanulási nehézséget, a tanulási zavart és a tanulási akadályozottságot. ¹²⁶

A tanulási nehézség a legenyhébb tanulási problémának tekinthető, amely lassú haladást jelez, de differenciált fejlesztéssel, a szülők és a pedagógus rendszeres együttműködésével, kezelhető, külön gyógypedagógiai szakértelmet nem feltétlenül igényel. Gyakori, hogy az átlagosnál valamivel alacsonyabb intelligenciaszint mellett fordul elő.

A tanulási akadályozottság a tanulási problémák legsúlyosabb kategóriája, amely a tanulás minden területén generalizáltan, átfogóan és tartósan jelentkezik. Különösen jellemző a megismerő funkciók valamint a beszéd lassúbb fejlődése, a figyelem és a viselkedés problémái. Ebben az esetben már hosszan tartó, rendszeres és intenzív gyógypedagógiai fejlesztésre és terápiára van szükség, a tanulási képesség szintjéhez igazodó tanulási módszerek folyamatos alkalmazására, a továbbtanulás általában speciális szakiskolákban történik. 127 A tanulásban akadályozott tanulók számára külön iskolatípus is létezik, de ha integrált nevelésben vesznek részt, akkor is gyakran eltérő tanterv szerint tanulnak.

„Tanulási zavarnak tekintjük azt az - intelligenciaszint alapján elvárhatónál lényegesen - alacsonyabb tanulási teljesítményt, amely neurológiai deficit vagy funkciózavar talaján jön létre, sajátos kognitív tünetegyüttessel. Ezek a részképességzavarok alapvetően nehezítik az iskolai tanulás során az olvasás, az írás és/vagy a matematika elsajátítását. A teljesítménykudarcok gyakran másodlagos neurotizációhoz vezetnek. A tanulási zavar a legkoraibb időszakban alakul ki és tünetei felnőttkorban is fellehetők. Kognitív és tanulási terápiával jól befolyásolható.. ¹²⁸

Önmagában a tanulási zavar nem jelenti az értelmi képességek sérülését, sőt nagyon sok esetben a tanulási zavar kiemelkedő képességekkel társul, mint ahogy a fejezet elején szereplő példákkal már szemléltettük. Társuló tünetként ugyanakkor a tanulási zavar megjelenhet enyhe értelmi fogyatékosságnál, érzékszervi sérülésnél és beszédhibánál is. Ezekben az esetekben is (specifikus) tanulási zavarról beszélünk ¹²⁹ Gyarmathy Éva javasolja, hogy a tanulási zavarokkal küzdőket "másképpen tanulóknak" nevezzük inkább, mint bármely más a diszfunkciót hangsúlyozó címkét használjunk, mert a legtöbb esetben a tanulási zavar az információ feldolgozásának egy speciális módja, amely megfelelő ingerkörnyezet és oktatás esetén megelőzhető. ¹³⁰ „A tanulási zavar igen összetett probléma együttest takar. Fogalmát kizárólagosan azon ép értelmű, ép érzékszervű gyermekek esetében használjuk, akik az iskolai teljesítéshez szükséges egy vagy több képesség hibás működése miatt nem tudnak megfelelni a minimumelvárásoknak. Okai lehetnek genetikai és környezeti eredetűek egyaránt." ¹³¹

„Tanulási zavarnak, röviden összefoglalva, azt a jelenséget nevezzük, amikor átlagos oktatási körülmények között egy gyerek nem tud megtanulni írni, olvasni vagy számolni, amikor ezeken a területeken iskolai teljesítménye jelentősen elmarad az intelligenciaszintje alapján elvárható teljesítménytől. Nem a gyerek eszével, szorgalmával van baj, hanem az íráshoz, olvasáshoz, számoláshoz szükséges alapfunkciók egyikének - másikának fejletlensége okoz nehézséget. Az iskoláskorra egyes készségek még nem jutottak a szükséges szintre." ¹³²

Kérjük, tekintse meg az alábbi kisfilmet a tanulási zavarokról: https://www.youtube.com/watch?v=-uLt8C__bEw

A tanulási zavart részképesség-zavarként is emlegeti a szakirodalom. Egy, vagy több területet is érinthet. A részképesség zavarokat a motorikus, percepciós, beszédbeli és kognitív funkciók területén megmutatkozó deficitnek tekinthetjük, mely az intelligenciaszinttől függetlenül lép fel. A részképesség- struktúra tehát nem olyan komplex jelenség, mint az olvasás, írás vagy számolás, hanem ezeknek a képességeknek az alapjául szolgáló funkciók együttese

„A speciális tanulási zavar olyan feltételezetten neurológiai eredetű krónikus állapot, mely szelektíven interferál a verbális/nonverbális képességek fejlődésével, integrációjával, és/vagy megnyilvánulásával. A speciális tanulási zavar különböző hátrányokat jelent, s eltérhet megnyilvánulási formáiban illetve súlyossági fokában. Ez az állapot az élet folyamán befolyásolhatja az önértékelést, a nevelést, a hivatást, a szocializációt és/vagy a mindennapi tevékenységeket." (The Learning Disabilities Association of America, Idézi: Elksnin & Elksin, 2004) ¹³²

A tanulási zavarok körébe sorolhatók a diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia jelenségei. ¹³³

A tanulási problémák oki háttere igen komplex, és feltételezhetően személyenként eltérő. A 6.2. sz. ábra ¹³⁴ azt szemlélteti, hogy a személyi és környezeti okok összefonódása révén általában több ok együttes jelenléte manifesztálódik végül is a tanulási problémában.

# data[].attributes.attachment_link.title
6.2.2. A tanulási problémák csoportosítása, és jellemzőik

# data[].attributes.attachment_link.description
Az iskolai teljesítményzavarok kategorizálására különböző szempontokat alkalmaznak a szakemberek. Ilyenek lehetnek például a tantervi követelményekhez viszonyított elmaradás mértéke, az egyes képességek területén mutatkozó elmaradás, stb. Az iskolai teljesítményben előforduló tanulási korlátok három súlyossági fokát különíti el, a szakirodalom: a tanulási nehézséget, a tanulási zavart és a tanulási akadályozottságot.

# data[].attributes.headline
Tóth Anett: Tanulási nehézség, részképesség zavar

# data[].attributes.subject
Tóth Anett: Tanulási nehézség, részképesség zavar

# data[].attributes.headline
Dr. Donauer Nándor - A diszlexia mítosza

# data[].attributes.subject
Dr. Donauer Nándor - A diszlexia mítosza

# data[].attributes.attachment_link.title
Dr. Donauer Nándor - A diszlexia mítosza

# data[].attributes.attachment_link.description
Gyermek 3D - ben - Tanulási zavarral a szakképzésben Dr. Donauer Nándor: A diszlexia mítosza - avagy az olvasás fejlesztési lehetőségei kis - és nagyiskolás korban Konferencia a Magyar Pedagógiai Társaság Diszlexiás Gyermekek Fejlesztéséért Szakosztályának szervezésében , a FOF2015/61. pályázat keretében, az MPT alapításának 125. évi programsorozata részeként.

# data[].attributes.headline
Lőrik József: Az írott nyelv zavarai: diszlexia, diszgráfia

# data[].attributes.subject
Lőrik József: Az írott nyelv zavarai: diszlexia, diszgráfia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gondolkoztál már azon, hogyan tanulsz? Mi segít és mi gátol abban, hogy gyorsan és eredményesen tanulj? Valaki úgy tanul könnyebben, ha látja az anyagot. Van olyan, akinek fontos, hogy hallja, van, akinek a mozgás jelent segítséget. Azt, hogy hogyan tanulsz, több tényező együttesen határozza meg: jobb, ha hallod jobb, ha látod jobb egyedül jobb közösen Ezeket a sajátosságokat hívjuk együtt tanulási stílusnak. Mindenki rendelkezik valamilyen tanulási stílussal. A következőkben megismerkedünk a legjellemzőbbekkel.
Kezdjük az auditív tanulási stílussal! Ha ebbe a kategóriába tartozol, jellemző rád, hogy a legkönnyebben szóbeli magyarázat alapján tanulsz, fontos, hogy halld azt, amit meg akarsz tanulni. Ha ezt jellemzőnek találod magadra, akkor hasznos lehet számodra, ha valakivel megbeszéled az anyagot, és ha hangosan felmondod a leckét. Ilyenkor ügyelj arra, hogy a saját szavaiddal fogalmazz! Segíthet még az internet. Rengeteg hasznos anyagot találhatsz a tanulmányaidhoz. Ezek lehetnek interjúk, hanganyagok, tudományos kísérletek, dokumentumfilmek. Hasznos lehet továbbá, ha óra előtt magadban elmondod, amiből készültél, vagy ha hangosan átismételed. Az is jó trükk, ha a dolgozat vagy teszt kérdéseit elismételed magadban, mielőtt nekikezdesz a megoldásnak.
Nézzük, mi jellemzi a vizuális tanulási stílust! Ebbe a típusba tartozik a legtöbb diák. Ha Te is ide tartozol, jellemző rád, hogy szinte lefényképezed a szemeddel az anyagot. Arra is emlékszel, hogy a lap alján vagy közepén van az anyagrész. Hasznos számodra, ha figyelsz az ábrákra, rajzokra, táblázatokra, grafikonokra. Jó, ha már az órán úgy készítesz jegyzeteket, hogy abban az összefüggéseket, kulcsszavakat kiemeled aláhúzással, nyilakkal, vagy színesen. A felidézést elősegítő kulcsszavakat tedd szemléletessé nagy betűkkel, színekkel! A jegyzeted legyen nagyon strukturált, vázlatszerű! Szerezz be színes tollakat, ceruzákat, színes post it-et, nagyméretű lapokat! A tanulást kezd mindig a szöveg áttekintésével! Emeld ki a lényeget! Alakíts ki a színek használatában valamilyen rendszert! Például a szöveg könnyebben megtanulható részeit egy színnel, a kulcsszavakat más színnel, a nehezebben megjegyezhető részt újabb színnel jelöld! A post it színes lapocskáira felírhatod a kulcsszavakat, definíciókat, majd felragaszthatod egy plakátra. Figyelj a logikus sorrendre! Számonkéréskor próbáld magad elé képzelni az anyagot!
A következő jellemző tanulási stílus a motoros, mozgásos tanulási stílus. Ha ide tartozol, akkor jellemző rád, hogy szeretsz járkálva olvasni, miközben felmondod magadnak a tanultakat. Állandóan hintázol, matatsz tanulás közben, élő beszédben gyakran erősen gesztikulálsz. Ha jellemzőnek találod magadra a mozgásos tanulási stílust, akkor órákon próbálj tudatosan jegyzetelni, vázlatot készíteni. Ez abban is segít, hogy otthon már könnyebben készülhess, ne kelljen újra asztalhoz ülnöd, és azért is jó, mert az írás mozgása valójában segíti a tanulásod. Fontos, hogy megtaláld a megfelelő ülőhelyet. Ez lehet egy forgószék vagy ülőgömb is, mert ezeken folyamatos mozgásban lehetsz tanulás közben. Ezek a mozgások pedig segíthetnek koncentrálni és gondolkodni. Hallottál már a stresszlabdáról? Ez egy szivacsszerű anyagból készült labda, amelyet gyűrögetni, nyomkodni lehet. Ezzel észrevétlenül tudod levezetni a felesleges energiáidat. Célszerű többször felállnod tanulás közben, hogy kicsit megmozgasd magad, közben pedig felmondhatod a megtanult anyagrészt.
Egy másik tanulási stílus az úgy nevezett mechanikus tanulási stílus. Röviden arról van szó, hogy tanuláskor elsősorban a részletek megjegyzésére törekszünk, nem pedig az összefüggések megértésére. Tipikus példája a magolás, ami nem túl szerencsés. Ugyanakkor van, amikor igenis hasznos, például évszámok vagy versek megtanulásakor.
Ha a társas tanulási stílus jellemző rád, akkor szeretsz másokkal lenni. Ha társsal tanulsz, arra vigyázz, hogy próbáljatok a tananyagra koncentrálni, és azzal kapcsolatban fejleszteni egymás tudását. Mondjátok fel egymásnak a leckét, fogalmazzatok meg az anyaggal kapcsolatban kérdéseket, amelyekre a másiknak kell válaszolnia.
Ha épp az ellenkező jellemző rád, vagyis, hogy nyugalom és egyedüllét kell a hatékony tanulásodhoz, akkor az egyéni tanulási stílusúak közé tartozol. A társak jelenléte általában csak hátráltat. Ha így van, akkor szüntess meg minden zajforrást magad körül, csendben jobban tudsz koncentrálni. Teremtsd meg a nyugodt tanulás feltételeit magadnak először, legyen egy tanulásra alkalmas zugod!
Szintén ide tartozik az impulzív tanulási stílus. Ha impulzív stílusú vagy, akkor gyakran előfordul, hogy hirtelen átgondolatlanul válaszolsz, bekiabálsz a kérdésekre. Egyből mondod, ami eszedbe jut. Törekedj arra, hogy végiggondold, amit mondani akarsz! Ilyenkor az is segít, ha elszámolsz magadban tízig. Próbáld magadban megindokolni a válaszod, és ha módod van rá, gondold át, hogyan jutottál arra a megoldási javaslatra, amit mondtál!

# data[].attributes.attachment_link.description
Gondolkoztál már azon, hogyan tanulsz? Mi segít és mi gátol abban, hogy gyorsan és eredményesen tanulj? Valaki úgy tanul könnyebben, ha látja az anyagot. Van olyan, akinek fontos, hogy hallja, van, akinek a mozgás jelent segítséget. Azt, hogy hogyan tanulsz, több tényező együttesen határozza meg: jobb, ha hallod jobb, ha látod jobb egyedül jobb közösen Ezeket a sajátosságokat hívjuk együtt tanulási stílusnak.

# data[].attributes.headline
Némethné Tóth Ágnes: Az inkluzív pedagógia didaktikai alapjai

# data[].attributes.subject
Némethné Tóth Ágnes: Az inkluzív pedagógia didaktikai alapjai

# data[].attributes.headline
ADHD - Felnőttkori figyelemzavar és hiperaktivitás

# data[].attributes.subject
ADHD - Felnőttkori figyelemzavar és hiperaktivitás

# data[].attributes.attachment_link.title
ADHD - Felnőttkori figyelemzavar és hiperaktivitás

# data[].attributes.attachment_link.description
A figyelemzavar és hiperaktivitás megjelenése a lakosság körében különböző vizsgálatok eredménye alapján kb. 3-6 % közé tehető. Az ADHD egyre többek betegsége, mégis keveset tudunk róla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diszkalkulia: okok és diagnózis - Matematikai Megismerés Kutatócsoport

# data[].attributes.attachment_link.title
Numerikus Feldolgozás és Számolási Teszt - Matematikai Megismerés Kutatócsoport

# data[].attributes.attachment_link.description
A Number Processing and Calculation (NPC) tesztet a matematikai gondolkodással kapcsolatos neuropszichológiai sérülések diagnosztizálására alkották meg Margaret Delazer és munkatársai az Insbrucki Egyetemen. A teszt a neuropszichológiai sérülések során potenciálisan disszociáciálódó numerikus rendszereket méri. A magyar változatot Igács János, Janacsek Karolina és Krajcsi Attila készítették el a Szegedi Tudományegyetem Pszichológia Intézetében.

# data[].attributes.headline
Dékány Judit diszkalkulia pedagógiai vizsgálata

# data[].attributes.subject
Dékány Judit diszkalkulia pedagógiai vizsgálata

# data[].attributes.attachment_link.title
Diszkalkulia teszt - Matematika teszt a Dyscalculine-on | Dyscalculine - A diszkalkulia avagy, a számolási zavarok kezelése

# data[].attributes.headline
Bevezetés a pedagógiai kutatás módszereibe

# data[].attributes.subject
Bevezetés a pedagógiai kutatás módszereibe

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
9.4. EGYES KÉPESSÉGEKET VIZSGÁLÓ TESZTEK

Ezek a tesztek általában a megismerő funkció valamelyikét tárják fel. Ma már egyre kevésbé választják külön őket egymástól, vagy akár az általános intelligenciát vizsgáló eljárásoktól.

A. Emlékezetvizsgálati próbák: amennyiben az emlékezetet úgy tekintjük, mint a felfogott benyomások megőrzésére és felidézésre szolgáló képességet, úgy vizsgálata egyszerű. Ilyenféle szemlélet alapján igen sok vizsgálati módszert állítottak össze. Így: A közvetlen emlékezet vizsgálatára való a Ranschburg-féle logikai szópár-módszer, amely auditív úton vizsgálja a logikai emlékezetet. A vizsgálati személynek 10 szópárt kell megjegyeznie, majd bizonyos idő múlva a hívószó alapján felidéznie. Alkalmazott szópárok:

I.reggel-iskola, óra-tizenkettő, gyerek-éhes, ebéd-iszik, délután-játék

II.kert-nagy, fa-kicsi, ház-zöld, levél-sárga, asztal-kerek (Ranschburg P. 1905.)

A megtartó emlékezet vizsgálatára ugyanezt az eljárást alkalmazzák, természetesen újabb begyakorlás nélkül, a kikérdezés 24 óra múlva szokott történni.

Az emlékezésvizsgálatnak van egy másik fajtája, az idegen szavak betanítása és kikérdezése.

Az értékelés standardizált norma alapján történik nem és életkor szerint.

B. Figyelemvizsgálati próbák közül a leghasználatosabbak a betűáthúzásos módszerek, amelyek a gépies, a mechanikus figyelem koncentrációját, tartósságát illetve hullámzását mérik. Ide sorolható a

a) Bourdon-féle figyelempróba: Szöveget és szavakat nem alkotó betűtáblán a vizsgált személynek két megadott betűt kell áthúznia. Bizonyos időközökben -percenként- új sort kell kezdenie. A vizsgálat rendszerint 30 percig tart. (Illyés Gyuláné 1968. 386-301., Woodworth, R. S.-Schlossberg 1986. 128. 579-580.)

Az eredményt grafikonon szemléltetik. A teljesítménygörbe mutatja azt, hogy a megadott idő alatt, a megadott időszakokon belül hány betűt húzott át helyesen, a hibagörbe pedig azt, hogy hányat vétett el a vizsgált személy.

Pedagógiai alkalmazás

Bábosik István (1980) irányultságvizsgálatainál alkalmazta a Bourdon-féle figyelempróba átdolgozott formáját abból a célból, hogy a 11-14 éves tanulók (6770 fő) ösztönzőrendszerének, irányultságának főbb sajátosságait feltárja. Ezáltal nyert képet a közösség érdekeinek szolgálatával kapcsolatos beállítódásuk fejlettségéről. (Bábosik I.-Bíró K. 1980. 172-174.)

Ehhez hasonló figyelemvizsgáló eljárás a Pieron-Toulose-féle szintén áthúzásos módszer. A vizsgálati személynek a tesztlapon át kell húznia azokat a kis négyzeteket (szám szerint hármat), amelyek a legfelső sorban mintaként szerepelnek. A teszt egy gyakorló sort is tartalmaz. A teszt felvételi ideje 30 perc, percenként új sort kell kezdeni.

Értékelés átlagnorma szerint; 11 éves kortól felnőttkorig kidolgozott.

Nagy -Révész-féle figyelemvizsgálat.

Igen egyszerű összeadáson alapszik, amely automatikusan, gondolkodás nélkül végezhető. Egy bizonyos számhoz (105) hozzá kell adni folyamatosan 1-et, 2-t, 3-at. 105, 106, 108, 111 stb. A vizsgálat ideje 10 perc, percenként új számoszlop kezdésével. A figyelem ingadozását méri. Valamennyi figyelempróba csoportosan is végezhető. Értékelésük történhet életkorokra megállapított norma szerint vagy grafikonon. (Illyés Gyuláné 1968.) Néhány jellegzetes teljesítménygörbét mutat be a 9.9. ábra.

Pedagógiai alkalmazás

A Révész-Nagy-féle szópárteszt felhasználásával találkozunk Petriné (1982. 42. o.) elővizsgálatainál, melyek az egyéni különbségek feltárására irányultak, s a pedagógiai folyamatban a differenciálást készítették elő.

Az általános intelligencia fejlettségi fokát a rajzfejlettségből közelítette meg a Goodenough-féle (1925) rajzvizsgáló eljárás. Hároméves kortól 13 éves korig használható. Magyar gyermekekre Benkőné Zsemlye Erzsébet dolgozta át (1964). Rendkívül egyszerű és gyors vizsgálómód. A gyermek azt a feladatot kapja, hogy rajzoljon egy bácsit vagy nénit. A rajzjegyek kiértékelése - előre meghatározott skála alapján - pontszámokban történik. Aszerint, hogy mennyire részletes, illetve pontos az ábrázolás, emelkedik a pontszám. A skálán 18 fokozat van (aszerint, hogy a rajz hány elemet tartalmaz: 1. fej; 2. láb; 3. kar; 4. törzs...stb.) A legmagasabb elérhető pontszám 51. Az eredményből kiszámítható a rajzkor: RK és a rajzkvóciens: RQ. (Illyés Gyuláné 1968). A kutatási eredmények szerint az RQ általában megegyezik az IQ-val. (Ez a megjegyzés azonban nem jelenti azt, hogy az egyik vizsgálat a másikkal helyettesíthető. Az alacsony RQ csak felhívhatja a figyelmet arra, hogy a gyermek fejlődésében zavar áll fent; ez a zavar azonban nem feltétlenül értelmi, lehet személyiségzavar is.)

Pedagógiai alkalmazás

A Goodenough-emberrajz tesztet Porkolábné (1985) a tanulási zavarok korai felismerését célzó komplex szűrővizsgálat eszköztárában alkalmazta 30 óvodai nagycsoportos gyermeknél. A vizsgálat célja a különböző lemaradás oki hátterének tisztázása. (Porkolábné Balogh, K. 1985. 27-43. o.)

Az egyéni, differenciált pedagógiai fejlesztés érdekében alkalmazott komplex szűrővizsgálatok között találjuk a Goodenough tesztet. (Torda, A.-Vitáros, Zs. 1986. 233-243. o.) (A gyermekrajzok fejlődéséről szóló vizsgálatok illusztratív bemutatásával találkozhatunk Kárpáti Andrea (1990) tanulmányában.)

e) Az Oseretzky-féle mozgásvizsgálat (1929) eredetileg orosz gyermekek vizsgálatára készült, de módosított hazai változatát is kidolgozták. A mozgáskoordinációt hat területen vizsgálja: így a statikus koordináció, a dinamikus koordináció felső és alsó végtagra, a celebritás (gyorsaság), a szinkrónia (egyidejű mozgások), és a szinkinézia (együttmozgások) esetében.

Értékelése az intelligencia-vizsgálatok értékeléséhez hasonló: mozgáskort (MK), mozgáseltérést (elmaradást), (ME), és mozgáskvócienst (MQ) állapít meg.

A vizsgálat célja a motoros magatartás tipikus formáinak megkülönböztetése, a munkaalkalmassághoz szükséges motoros képesség feltárása. (Illyés Gyuláné 1968).

Pedagógiai alkalmazása

-tesztet alkalmaz Porkolábné (1985. 27-43.o.) az óvodások motoros fejlettségének feltárására a tanulási zavarok okainak korai felismerését célzó komplex szűrővizsgálatnál 30 óvodás körében.

f) A kombinatív képességek vizsgálatára dolgozta ki tesztet Csapó Benő 1983-ban. A teszt 150 feladatot tartalmaz 3 korosztály (10, 14, 17 évesek) számára. Minden feladatstuktúrához 3 különböző tartalmú feladatsor társul; manipulatív: színes pálcikákból kell a tanulóknak megfelelő konstrukciókat kirakni, : kis ábrákon kell jelöléseket eszközölni, betűkből kell megfelelő konstrukciókat összeállítani. (Csapó, B. 1985. 20. o.)

Részletesebben lásd a 10. fejezetben.( 9.11. ábra)

Pedagógiai alkalmazása

Csapó (1985) 600 Csongrád megyei 8. osztályos tanulót vizsgált az általa megkonsturált teszttel, annak feltárására, hogy léteznek-e a tartalomtól független műveleti struktúrák, s a teljesítményeket milyen mértékben befolyásolják a feladatok különböző struktúrái. (Csapó, B. 1983. 32-50.o.)

A képességvizsgáló tesztek között számos továbbit ismerünk még. Így például a beszéd, artikuláció, szókincs, nyelvi-grammatikai készség vizsgálata. (Feketéné Bacsó, M. 1990.) Fontosnak találjuk megemlíteni a dyslexia vizsgálatát, mely a súlyos pedagógiai problémát jelentő olvasási gyengeséggel küszködő gyermekek korai felismerését teszi lehetővé. (A Dyslexiás olyan ép értelmű és képességű gyermek, aki csak az olvasást nem tudja az általában hatékony eljárásokkal eredményesen elsajátítani.)

Tüneteit az első hazai dyslexiakutató Ligeti Róbert (1967. 12.) a következőkben összegzi: szavak, szótagok, betűk felcserélése az olvasásban, betűk átrendezése szavakon belük, szótagok, hangok kihagyása, hozzátoldások, ismétlé-sek. A dyslexia szűrésére alkalmas teszt magyar változatát Marosits Isvánné (1990. 104-106.) dolgozta ki Frostig vizuális percepciót vizsgáló eljárása és Inizan speciális rendezési funkciót vizsgáló módszere alapján. (Frostig 1983., Gerébné, Várbíró, K. 1990.) A 6 évesek próbájából mutatunk be néhányat a 9.12. ábrán.

A dyslexiához hasonlóan nagy problémát okoz a dyscalculia (speciális számolási gyengeség) az iskolások körében. Korai felismerése elengedhetetlen a hatékony fejlesztés érdekében. Itt is ép értelem és képességek mellett egyoldali számolási kiesésről beszélhetünk.

A speciális vizsgálati eljárásokból mutatunk be néhányat, amelyek az I. osztályosok szűrésére alkalmasak. (Feketéné, Gacsó 1990).

1. feladat Összpontszám: 3

Szem és kézmozgás koordináció

Instrukció: A) Rajzold meg a kismadár útját anélkül, hogy megállnál, vagy falba ütköznél!

B) Ua.

C) A labda leesik a kosárba, húzd át az útját ceruzával!

Értékelés: A) , ha a vonal folyamatos, ha felemelte ugyan a ceruzát, de éles törés nélkül folytatta

B), ha kb. 1/2 cm-re kiszalad a sorból, vagy nagy a törés.

B) Ua.

C), ha a ceruza nyoma befedi a vonalat.

, ha csak nagyobb törésekkel fedi.

A dyslexia veszélyeztetettség felmérésének gyorstesztje (Marosits Istvánné)

2. feladat Összpontszám: 5

Alak-háttér változását kell megkülönböztetni.

Instrukció: A) Keresd meg a kör vonalát, vezesd végig a ceruzáddal!

B) A labdában a szívecskék vannak elrejtve, keressétek meg őket és színezzétek ki!

Értékelés: A) , ha a kört jól körülhatárolja, s a formát nagyjából jól követi.

B), ha minden szívet megtalál. A meg nem jelölt szívek számát levonjuk az elérhető maximális 5 pontból.

A vizsgálatok elvégzése pszichológusok és/vagy gyógypedagógusok feladata!

Pedagógiai alkalmazás

Jól alkalmazhatóak e módszerek az olvasási és számolási nehézségek valódi okainak kutatására, annak feltárására, hogy vajon dyslexia, dyscalculia áll-e fent, vagy az alkalmazott tanítási módszerek nem megfelelőek-e az adott gyermek számára.

Egyéni fejlesztő programok összeállításánál alkalmazta e módszert Demeter Katalin (1990. 29-34).

A bizonyítottan hátrányos szociokulturális közegből kikerülő tanulók iskolai sikertelenségének okait feltáró vizsgálatok között dyslexia és dyscalculia tesztet is alkalmazott Réthy Endréné (1993. 1-7).

H) Az egyéni képességek komplex, iskolai célú kritérium-irányultságú vizsgálata az iskolaérettségi vizsgálat, mely hazánkban 1965 óra fokozatosan terjedt el. (Szabó, P. 1965).

Az alkalmazott eljárások különböző tesztek szubtesztjeiből kerültek át, s általában a feladattudatot, a szabály- és mintakövetés készségét, a jelek megtanulását és alkalmazását, a viselkedés szabályozását, a látás és a mozgás összrendezettségét, a folyamatos figyelem és tevékenység készségét vizsgálják (Mérei F.-V. Binet A. 1970. 174. Horányi, A.-Hoffmann, G.-Kósáné Ormai V. 1991. 113-122. Kósáné Ormai V.-Kalmán M.-Járó K. 1973. 193-194.)

A vizsgálat három fő részre tagolódik: az anamnézis felvétele, csoportos vizsgálat, egyéni vizsgálat. E vizsgálatokat pszichológusok, gyógypedagógusok, valamint speciálisan felkészített pedagógusok végzik. A vizsgálatot végzőknek objektív képet kell kapniuk a gyermek szociális érettségéről, feladattudatáról, ábrázoló, kifejező képességéről, beszédkészségéről, s gondolkodási funkcióiról.

A próbasorozatok egyikét, a széldíszt mutatjuk be, amely eredetileg a Buhler-Hetzer-féle intelligencia-tesztsorozatban szerepelt.

Feladat: egy rajzlap szélére rajzoljon a gyermek díszítő mintát, mely szabályosan ismétlődő ábrákból (kör, háromszög, kereszt) áll, az első hatot a vizsgálatvezető rajzolja meg. (Mérei F.-V. Binet Ágnes 1970. 175.)

Pedagógiai alkalmazás

Az iskolaérettségi vizsgálatok alkalmazása a differenciált iskolakezdés kutatásánál elengedhetetlenül fontos eljárásmód. (Horányi A. és mts-ai 1991.)

Nagy József (1980) a 4-7 éves gyermekek komplex vizsgálatát konstruálta meg: PREFER, mellyel az 5-6 éves gyermekek iskolakészültségét kutatta.

# data[].attributes.attachment_link.description
A könyv megismertet a tudományos kutatás tervezésének és publikálásának lényeges kérdéseivel; a pedagógiai kísérlet, a megfigyelés, a tesztkészítés, a tartalomelemzés, az interjúkészítés és a kérdőíves kikérdezés metodikájával; a leíró és a matematikai statisztika alapvető módszereivel. Nélkülözhetetlen a minőségbiztosításban, iskolaértékelésben, iskolafejlesztésben részt vevők számára.

# data[].attributes.attachment_link.description
Olyan speciális ismeretek nyújtása az SNI-s tanulók oktatásához, a tanulásszervezéshez, amelyek segítik a tudás menedzselését, a sérülés specifikus oktatáshoz szükséges eszközök használatát, a korszerű tanulási környezet kialakítását.

# data[].attributes.headline
Kraiciné Szokoly Mária: Sajátos tanulási igény felnőttkorban

# data[].attributes.subject
Kraiciné Szokoly Mária: Sajátos tanulási igény felnőttkorban

# data[].attributes.attachment_link.title
Diszlexia.Info - Minden, amit a diszlexiáról tudnod kell

# data[].attributes.attachment_link.description
Minden amit tudnod kell a diszlexiáról és a diszlexia leküzdéséről!

# data[].attributes.headline
Fred R. Volkmar - Lisa A. Wiesner: Az ​autizmus kézikönyve

# data[].attributes.subject
Fred R. Volkmar - Lisa A. Wiesner: Az ​autizmus kézikönyve

# data[].attributes.attachment_link.title
JÉGSZEKRÉNYBE ZÁRVA - Film az autizmusról (2015, teljes film) [LQ]

# data[].attributes.attachment_link.description
Az autizmussal élő emberek egész máshogy észlelik a világot. Gyakran tesszük fel a kérdést: Miért nem beszélnek? Miért viselkednek így? Miért jegyzik meg a vonatmenetrendet, telefonkönyvet vagy miért tudnak mindent a bolygók mozgásáról vagy éppen a sárgarépa fajtáiról? Miért sikítanak, kiabálnak, ha valami erős íz, fény, forma éri őket?

# data[].attributes.attachment_link.description
Chris Wolff (Ben Affleck) a világ egyik legjobb könyvelője és kissé autista - kerüli az embereket, magányosan él és nem is vágyik másra. Amikor egy nagy, robotokat tervező gyár könyvelésében furcsa hibák tűnnek fel, természetesen hozzá fordulnak. Ő és a cég egyik munkatársa (Anna Kendrick) hamar új, megmagyarázhatatlan eltérésekre figyel fel, és ez valakinek nagyon nem tetszik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Executive function deficit is not synonymous with ADHD, but its symptoms overlap in significant ways. Take this self-test and share its results with a specialist to determine if you have weak executive function.

Like those with attention deficit disorder ( ADHD or ADD), people with executive function disorder (EFD) often experience time blindness, or an inability to plan for and keep in mind future events that aren't in the near-term. They also have difficulty stringing together actions to meet long-term goals. This is not an attention problem in the present tense, but rather a sustained attention problem.
[Related Self-Test: ADHD in Adults]
When a person's executive functions fail, he has trouble analyzing, planning, organizing, scheduling, and completing tasks. People with EFD commonly lack the ability to handle frustration, start and finish tasks, recall and follow multi-step directions, stay on track, self monitor, and balance tasks (like sports and work demands). If this sounds familiar, take this self-test.

This self-test is designed to determine whether you show symptoms similar to those of an executive function disorder. If you have concerns about possible a executive function disorder see a health professional. An accurate diagnosis can only be made through clinical evaluation. This self-test is for personal use only.

Take Our Survey

What To Do Next:

1. Take This Test: ADHD / ADD Symptoms in Adults
2. Take This Test: The ADD Symptom Test for Women
3. Take This Test: Do You Have a Working Memory Deficit?
4. Download Is It Executive Function Disorder?
5. Research Treatments for Executive Function Disorder
6. Read Executive Function Disorder, Explained!
7. Listen to "How ADHD Affects Executive Function in Adults and Kids" - an Expert Webinar with Russell Barkley, Ph.D.

# data[].attributes.attachment_link.title
[Self-Test] Could You Have an Executive Function Deficit?

# data[].attributes.attachment_link.description
Executive function deficit is not synonymous with ADHD, but its symptoms overlap in significant ways. Take this self-test and share its results with a specialist to determine if you have weak executive function.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Raesdaq Nialaa on 2017-01-09.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Is It ADHD? Does It Cause Executive Dysfunction?

A child or an adult with attention deficit disorder ( ADHD or ADD) might be hyperactive, inattentive, and/or impulsive. Clinicians have always understood hyperactivity and impulsivity. The understanding of inattention, though, has shifted from primarily "the inability to stay on task" to a broader concept called executive function disorder (EFD), which involves a pattern of chronic difficulties in executing daily tasks. This is sometimes called executive dysfunction.

What Is Executive Function?

Think of executive function as what the chief executive officer of a company must do - analyze, organize, decide, and execute. Around the time of puberty, the frontal part of the cortex of the brain matures, allowing individuals to perform higher-level tasks like these:

1. Analyze a task

2. Plan how to address the task

3. Organize the steps needed to carry out the task

4. Develop timelines for completing the task

5. Adjust or shift the steps, if needed, to complete the task

6. Complete the task in a timely way

What Is Executive Dysfunction?
And what is executive function disorder (EFD)?
Executive dysfunction is a brain-based impairment that causes problems with analyzing, planning, organizing, scheduling, and completing tasks at all - or on deadline.

A child without problems with executive function may appear like this: A middle-schooler's teacher assigns the class a book to read, and writes the due date for the book report on the board. A student must be able to determine where to get the book and how long he thinks it will take to finish reading it. If the teacher has a specific book-report format, the student will have to keep it in mind as he reads the book and takes notes. He needs enough time to write a rough draft, get help from teachers or parents, if needed, and write a final draft by the due date. If the student has good executive function skills, the work will get done on time. If he has EFD, it won't.
[Self-Test: Could Your Child Have an Executive Dysfunction?] Recognize the signs and symptoms of executive dysfunction.
Children and adults with EFD have problems organizing materials and setting schedules. They misplace papers, reports, and other school materials. They might have similar problems keeping track of their personal items or keeping their bedroom organized. No matter how hard they try, they fall short.
A Tale of Two Children: One Diagnosed With EFD and ADHD, One Diagnosed With EFD and LD
Marcus, a fifth-grader, had difficulty staying on task and completing his schoolwork. He also had problems keeping his backpack and papers organized and remembering what to bring home from or take to school. Psycho-educational testing showed that he was bright, but that he had difficulties with processing speed and working memory. These findings, plus other studies, showed evidence of difficulties with executive function. The psychologist concluded that Marcus had ADHD, inattentive type, and started him on a stimulant medication. He showed significant improvement in all areas.

Ethan, a sixth-grader, received the same diagnosis but had a different result. The presenting problems, and the psycho-educational test results, were the same as Marcus'. Ethan was given a stimulant, but his symptoms didn't improve. A closer review of his psycho-educational test results showed that he had problems retaining what he read and with written work. Ethan had EFD, but his problems resulted in Learning Disabilities (LD). He needed tutoring, plus accommodations, to overcome his challenges.

Signs and Symptoms of EFD and LD

If you look at the criteria used to diagnose ADHD, inattentive type, you could understand why a child with EFD might be diagnosed as having ADHD. But it's important to know that EFD can cause learning disabilities (LD).
[Free Download: Executive Function Worksheet]
Martha Bridge Denckla, M.D., an expert on executive function disorder, says, "EFD can be a reflection of ADHD, but it might also indicate an LD." When a professional evaluating a child or adult finds evidence of EFD, it is essential for her to clarify whether the disorder results in ADHD, LD, or both. Only then can the child or adult receive the appropriate treatment for his specific problem.

In elementary school, a child learns to read, to write, and the basics of spelling, grammar, punctuation, and capitalization. She learns basic math concepts - addition, subtraction, fractions, and decimals. In middle and high school, with expanded executive function abilities, the student has a greater ability to organize and process information.

When reading, the student must organize the content before it can be stored. This is reading fluency. When writing, a student must be able to pull information from memory and to organize this information before he can start. A teacher might ask, "Can you tell me the theme of the book, and give examples to illustrate it?" The ability to retrieve and organize information in order to write a response is called writing fluency. Solving math problems requires retrieving learned concepts (formulas, rules) as well as known facts (multiplication tables) - and to use this information to find the answer.

A student with executive dysfunction might have difficulty organizing information before storing it in memory, or difficulty organizing information that is retrieved from memory. He might read a chapter but not retain what he has read. He might know the material but be unable to write an answer or start a paper because he cannot organize his thoughts. He might be able to write out math equations, but makes careless errors along the way.

When such students are tested, the results might show that their problems stem from EFD, but professionals are too quick to decide that the problem is ADHD. Professionals must look closely at the educational part of the assessment. If the results show that the student has difficulties with reading, writing, or math fluency, the EFD is also a reflection of an LD. It is vital to make the correct diagnosis - for the child's sake.

Not all practitioners understand that executive function disorder can bring a diagnosis of ADHD, LD, or both. Even when psycho-educational test results support a diagnosis of LD, some conclude that the child has ADHD, inattentive type.

Signs and Symptoms of ADHD and EFD

Russell Barkley, Ph.D., who has been at the forefront of exploring the relationship between ADHD and EFD, says, "It is not that the individual does not know what to do. It is that somehow it does not get done."

The symptoms of ADHD, inattentive type, often improve with a stimulant. The symptoms of LD don't improve with medication. The best way to manage LD is through specialized accommodations and one-on-one work with a learning specialist.

Observe your child closely at home. Now that you understand how EFD affects learning, look for signs of LD and ADHD. If the only focus is on ADHD, talk with your family doctor and school professionals about your concerns.

If necessary, share this article with the school administrators and other professionals to educate them about the relationship between EFD, LD, and attention deficit.
[How ADHD (Inattentive Type) Looks A Lot Like Learning Disabilities] Larry Silver, M.D., is a member of ADDitude's ADHD Medical Review Panel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Executive dysfunction is a brain-based impairment that impacts a person's ability to analyze, organize, decide, and execute things on time. It causes assignments to be lost, deadlines to be missed, and projects to overwhelm. Learn how to recognize the signs of executive dysfunction, and how to differentiate them from ADHD and/or learning disabilities.

# data[].attributes.headline
Figyelemzavar - hiperaktivitás - tanulási zavar - diszharmónia teszt

# data[].attributes.subject
Figyelemzavar - hiperaktivitás - tanulási zavar - diszharmónia teszt

# data[].attributes.attachment_link.title
Figyelemzavar - hiperaktivitás - tanulási zavar - diszharmónia teszt* - Serdülő és Felnőtt Diszlexia Központ

# data[].attributes.attachment_link.description
Figyelemzavar - hiperaktivitás - tanulási zavar - diszharmónia teszt

# data[].attributes.headline
Légrádiné Lakner Szilvia: A tapasztalati tanulásra épülő tréningek

# data[].attributes.subject
Légrádiné Lakner Szilvia: A tapasztalati tanulásra épülő tréningek

# data[].attributes.headline
Légrádiné Lakner Szilvia: A tapasztalati tanulásra épülő tréningek

# data[].attributes.subject
Légrádiné Lakner Szilvia: A tapasztalati tanulásra épülő tréningek

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
a tapasztalati tanulásra épülő tréningek

# data[].attributes.attachment_link.title
A tapasztalati tanulásra épülő tréningek - ppt letölteni

# data[].attributes.attachment_link.description
A felnőttképzés és a tanulási folyamat szervezése Felnőttek - tanulási folyamat - élettapasztalat A XXI. század munkaerőpiaca : tanulási folyamatok sorozatát várja el az egyéntől. A felnőttek tanulási folyamataiban legalább két tényezővel számolnunk kell a tanulás tervezésekor: Előzetesen elsajátított tudással Előzetes tapasztalati tanulással

# data[].attributes.attachment_link.description
Egyik definíciója szerint a tanulás olyan tevékenység, melynek során valamely ismeretet, képességet elsajátítunk. Hagyományosan ez úgy történik, hogy a tanuló általában valamilyen külső segítséggel jut új tudásának birtokába. Így tanul tanárának előadása és magyarázatai, mások által megírt tankönyvek elolvasása, vagy oktatója mozdulatainak és tevékenységének utánzása alapján.