# data[].attributes.body
Aquest fòssil és una petjada de un rèptil que és diu Chirotherium de l'era del Mesozoic en l'época del triàsic, les petjades de Chirotherium es van trobar per primera vegada en 1834 en l'arenisca del Triàsic inferior (Buntsandstein) a Turíngia, Alemanya, que daten de fa uns 243 milions d'anys, va mesurar fins a tres metres de llarg, és un depredador semblant a el cocodri, però amb les potes a sota del cos i tenia una articulació al tormell amb la que es podia moure més eficaçment que els membres del seu grup, també podem trobar que tela mà invertida.

D'aquest fòssil podem dir que no és un els tants fòssils guia.
Podrem trobar els millors jaciments paleonntològics d'aquests tipus de fòssil a Catalunya, com per exemple al Museu de la Conca Dellà (Lleida), on també podrem veure mostres del període Cretasi, a més, hi ha un altre lloc on poder trobar-los, i aquest lloc és el Museo del Galve (Teruel)

# data[].attributes.headline
Tronc de conífera (Carla Crespo, Paula Altimiras, Romaissa Mahouti, Aina Cruz)

# data[].attributes.subject
Tronc de conífera (Carla Crespo, Paula Altimiras, Romaissa Mahouti, Aina Cruz)

# data[].attributes.body
Era geològica i període on pertany:
-Madagascar i Estats Units.
-Època Juràssica (Carbonisera)
-És un fòssil guía?
Sí.
-Descripció de l’espècie en concret o similar:
Replica d’un fòssil petrificat, pulit, pintat, restaurat, de radi 40cm i de 650g.
-Informació relevant d’aquesta troballa:
El tronc queda enterrat sota sediments i es conserva gràcies a l’absència d’oxigen i l’aigua rica en minerals rica en minerals es filtra pels sediments i diposita minerals en les celules de la planta de manera que quan la dignina i la celulosa es descomposen es forma un motlle de roca en el seu lloc.

# data[].attributes.body
Aquest fòssil és una petjada de un rèptil que és diu Chirotherium de l'era del Mesozoic en l'época del triàsic

# data[].attributes.body
Varen ser uns mamiífers que varen viure al període miocè, en l’era cenozoic. És de l’espècia calicoteri, que varen ser un tipus de mamífers paissodàctils (extints). Les seves dents son amples i no gaire punxegudes, senyal de que eren uns animals herbívors. Tenien potes anteriors llargues i amb urpes i potes posteriors més robustes que sostenen el seu pes. El seu fòssil no ésconsiderat  un fòssil guia.

# data[].attributes.body
-Era geològica: Cenozoic.
-Període: Moicè, és la primera època del Neogen, una de les subdivisions del Cenozoic.
-Els copròlits (en paleontologia) són excrements fòssils d'animals (mamífersrèptils i aus) extints.
-Es tracta de vestigis molt rellevants, ja que, en molts casos, permeten establir la tipologia dels animals que els van deixar però és difícil determinar l'espècie a què pertanyen sense l'ajut d'altres dades que pugui fornir el jaciment on s'han trobat.

# data[].attributes.headline
Els anèl·lids constitueixen un gran fílum de cucs segmentats en anells, que comprèn més de 17.000 espècies vivents, que inclouen, entre d'altres, els poliquets, els cucs de terra i les sangoneres. Es troben en ambients marins des de les zones intermareals fins a les fonts hidrotermals, a l'aigua dolça, i a entorns terrestres humits. Tot i que la majoria de llibres de text utilitzen la divisió tradicional de poliquets (quasi tots marins), oligoquets (que inclouen els cucs de terra) i les espècies similars a sangoneres, la recerca des de l'any 1997 ha canviat radicalment aquest esquema, considerant les sangoneres com a subgrup dels oligoquets i els oligoquets com a sub-grup dels poliquets. A més a més, els grups dels pogonòfors, equiürs i sipúnculs, prèviament considerats com a un fílum separat, ara es consideren subgrups dels poliquets. Els anèl·lids es consideren membres dels lofotrocozous.

# data[].attributes.subject
Els anèl·lids constitueixen un gran fílum de cucs segmentats en anells, que comprèn més de 17.000 espècies vivents, que inclouen, entre d'altres, els poliquets, els cucs de terra i les sangoneres. Es troben en ambients marins des de les zones intermareals fins a les fonts hidrotermals, a l'aigua dolça, i a entorns terrestres humits. Tot i que la majoria de llibres de text utilitzen la divisió tradicional de poliquets (quasi tots marins), oligoquets (que inclouen els cucs de terra) i les espècies similars a sangoneres, la recerca des de l'any 1997 ha canviat radicalment aquest esquema, considerant les sangoneres com a subgrup dels oligoquets i els oligoquets com a sub-grup dels poliquets. A més a més, els grups dels pogonòfors, equiürs i sipúnculs, prèviament considerats com a un fílum separat, ara es consideren subgrups dels poliquets. Els anèl·lids es consideren membres dels lofotrocozous.

# data[].attributes.body
1. Juràssic, messozoic. Edat: 210-130 milions d’anys.

2. Si es un fòssil guia.

3. Són un grup extint d’animals marins de la subclasse ammonoidea. Son fòssils index excelents i el parent vivent mes proper es la subclasse coleoidea.

4. Es va trobar a Aragó. Aquest lloc estava cobert d’aigua. Els ammonits estan compostos per  parts dures i tobes. Es poden classificar en dos grups:
- a traves de la seva mida
-per la seva forma
-per els elements ornamentals.

# data[].attributes.headline
CADA GRUP HAURÀ DE BUSCAR LA SEGÜENT INFORMACIÓ DEL SEU FÒSSIL:

# data[].attributes.subject
CADA GRUP HAURÀ DE BUSCAR LA SEGÜENT INFORMACIÓ DEL SEU FÒSSIL:

# data[].attributes.body
- ERA geològica i període on pertany
- És un fòssil guia? SI o NO
- Descricpció de la espècie en concret o similar
- Informació relevant d'aquest troballa