# data[].attributes.headline
סרט הגמר של רגב טובים-

# data[].attributes.subject
סרט הגמר של רגב טובים-

# data[].attributes.body
A Trip to the Other Planet - מסע אל הפלנטה האחרת on Vimeo
kz135633 סיסמה

# data[].attributes.headline
סיפורם של מדליקי המשואות יום הזיכרון לשואה ולגבורה תשפ"א

# data[].attributes.subject
סיפורם של מדליקי המשואות יום הזיכרון לשואה ולגבורה תשפ"א

# data[].attributes.body
מתוך יד ושם

# data[].attributes.headline
צמים וזוכרים- היוזמה לזיכרון יום השואה צוברת תאוצה  

# data[].attributes.subject
צמים וזוכרים- היוזמה לזיכרון יום השואה צוברת תאוצה  

# data[].attributes.body
"הצום הוא דרך ביהדות לזכור אסון"
קראו את הכתבה . מה דעתכן.ם על היוזמה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"בעוד כמה שנים כבר לא יהיו ניצולי שואה, והילדים והנכדים שלנו לא ישמעו ממקור ראשון על מה שקרה", אומרת מיה שריג, יזמית ופעילה חברתית, שיחד עם פעיל חברתי נוסף, אסף בנר, יזמה את "צום נזכור" ביום הזיכרון לשואה ולגבורה. "הצום הוא דרך ביהדות לזכור אסון. ישנם כמה ימי צום ביהדות, והרגשנו צורך ליזום את הצום המיוחד לזכר קורבנות השואה, שיהיה דרך לזכור את האסון הכי גדול שקרה במאה הקודמת לעם היהודי", היא מספרת. לחצו כאן לאתר המיזם

לדבריה, אומנם בצום עשרה בטבת, שהוא אחד מארבעת ימי התענית היהודיים לזכר חורבן בית המקדש, נאמר קדיש גם על היהודים שנספו בשואה, אבל יש צורך גם ביום צום מיוחד, שיוקדש רק לקורבנות השואה. "הצום אינו דתי, והוא אינו שייך לאף אחד. הצום הזה הוא של כולנו", ציינה שריג, שיצאה בקריאה להצטרף ליוזמה הייחודית. "נסו להצטרף אלינו, אפילו לכמה שעות, אולי מזריחה עד שקיעה, וביחד נקדם דרך חדשה, לזכור ולהבטיח שלא נוכל אף פעם לשכוח".

הרעיון לצום מיוחד ביום הזיכרון לשואה ולגבורה הועלה על ידי אסף בנר כבר בשנת 2015. "הוא ראה שישנם אנשים שצמים ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל והחליט ליזום את הצום גם ביום השואה והגבורה. זה רעיון מדהים, ומשנת 2016 הצטרפו אלפים ליוזמה", מספרת שריג. היוזמה צברה תאוצה, אבל אשתקד, בצל סגר הקורונה, לא רבים הצטרפו לצום. "השנה אנחנו מחדשים את הקריאה לצום ביום זה, וכל אחד יכול לצום לפי רצונו. זו דרך יהודית לזכור", מציינת עוד שריג, שחלק ממשפחתה נספתה בתקופת השואה. "סבא וסבתא שלי עלו לארץ לפני השואה, אבל כל המשפחה מצד סבתא וחלק מצד סבא נספו בשואה".

שריג מציינת את התמיכה של שורדי שואה ביוזמת הצום הישראלי הראשון. עם התומכים שהיא מספרת עליהם נמנים טומי שחם (87), הידוע כאחד מהילדים בתמונות המתעדות את שחרור מחנה ההשמדה אושוויץ־בירקנאו. תומך נוסף ביוזמה הייחודית הוא שמחה אפלבאום (93), שהיה באושוויץ במשך שנתיים וחצי ונלחם כפרטיזן, ובהמשך במלחמות ישראל - בין היתר במלחמת יום כיפור, שבה שימש כסגן מפקד חטיבת שריון ברמת הגולן. לצדם, תומכת ביוזמה גם עדה ווילנברג (92), שהגיע מוורשה ושרדה את השואה בנדודים תחת זהות בדויה. בעלה היה אחרון השורדים מהמרד בטרבלינקה.

תומכת נוספת ביוזמה היא אנדריאנה ענתי (88), ששרדה ביערות באיטליה ושנחשבת כיום למטפסת הצוקים המבוגרת ביותר בארץ. "התחושה שלי היא שיום השואה הוא יום קדוש. הילדים שלנו לא יפגשו בעוד כמה שנים שורדי שואה, והצום הוא דרך לזכור את האסון הנוראי", מציינת שריג. "אנחנו מקבלים הודעות תמיכה רבות ביוזמה, ואני צופה שאלפים יצטרפו השנה ל'צום נזכור'".

# data[].attributes.attachment_link.title
"הצום הזה הוא של כולנו": צמים כדי לזכור את יום השואה

# data[].attributes.attachment_link.description
"בעוד כמה שנים כבר לא יהיו ניצולי שואה, והילדים והנכדים שלנו לא ישמעו ממקור ראשון על מה שקרה", אומרת מיה שריג, יזמית ופעילה חברתית, שיחד עם פעיל חברתי נוסף, אסף בנר, יזמה את "צום נזכור" ביום הזיכרון לשואה ולגבורה. "הצום הוא דרך ביהדות לזכור אסון.

# data[].attributes.headline
שיעור לקראת יום השואה 

# data[].attributes.subject
שיעור לקראת יום השואה 

# data[].attributes.body
תודה לרגב

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה מערך שיעור רגב י-6

# data[].attributes.headline
יומנה של אווה היימן

# data[].attributes.subject
יומנה של אווה היימן

# data[].attributes.body
השיעור מאפשר דיון בכתיבת היומנים בשואה, בסוגיית הזיכרון ועיצובו, כמו גם בתפקידן של רשתות חברתיות בהקשר זה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על פי האידיאולוגיה הגזענית הנאצית, נחשבו כל היהודים בלתי ראויים לחיים, ללא הבחנות. בתקופת השואה נלקחה מהיהודים החירות שלהם בתחומים שונים. הם הורעבו, הוכו, נשלחו לעבודות כפייה, נסגרו בגטאות ונרצחו. אלו שעוד נותרו בחיים ניצבו בפני מאבק יומיומי להישרדות. למרות ואולי בגלל קשיים אלה, נפוצה התופעה של כתיבת יומנים, כמו גם מאמצי תיעוד אישיים ומאורגנים אחרים. ילדים, עמדו בפני קשיים דומים, ורבים מהם כתבו יומנים, אם כי רק מעטים מן היומנים הללו שרדו את המלחמה.

בין השנים 1939 ל -1945, נרצחו על ידי הנאצים ומשתפי הפעולה כמיליון וחצי ילדים ובני נוער.

בסביבה לימודית זו אנו מציגים קטעים קצרים מיומנה של נערה יהודייה שנספתה בשואה- אווה היימן בת ה -13. היומן מתאר בפירוט רב את האירועים ההיסטוריים שהתחוללו בהונגריה של אז במהלך מלחמת העולם השנייה. ההשוואה בין הרקע ההיסטורי לקטעים מיומנה של אווה היימן המתארים את תחושותיה ומחשבותיה על רקע האירועים הללו, מקנה לנו הבנה מעמיקה יותר של הקטסטרופה המתפתחת במהירות ומקיפה את עולמה של נערה זו בפרט, ושל יהודי הונגריה בכלל.
למורה:

ניתן לפתוח את השיעור על ידי דיון על תופעת כתיבת יומנים בתקופת מלחמה: מדוע יחליט ילד לכתוב יומן בתנאים קשים, לא ברורים ומאיימים? האם ניתן למצוא לכך סיבה אחת אופיינית, או כמה סיבות? (תיעוד האירועים לדורות הבאים, שיתוף המצוקה האישית, רצון להימלט מן המציאות היומיומית הקשה אל העולם הפנימי, ביישנות מפני שיתוף התחושות האישיות עם אדם נוסף).

לאחר מכן, יש להציג את הביוגרפיה הקצרה של אווה המופיעה בפתיחת הסביבה, ולהמשיך לקריאת קטעי היומן במקביל לאירועים ההיסטוריים המתרחשים בהונגריה באותו הזמן. כדאי לשאול בנקודות הרלוונטיות: כיצד משתקפת אישיותה של אווה מהציטוטים הללו?

לאחר מכן המשך להציג את הרקע ההיסטורי כאשר לצד כל ציטוט מופיע הסמל "למידע נוסף", שם מעבר לפירוט האירועים המתרחשים תוכל למצוא גם חומרי העשרה נוספים הקשורים לנושא זה ומופיעים באתר יד ושם.

ניתן לדון בכיתה במשמעות של תיאור חוויה אישית על רקע מציאות היסטורית: איזה ערך מוסף ניתן לקבל מקריאת יומן אישי מעבר לעובדות ההיסטוריות "היבשות" מתקופת השואה?

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור בנושא יומנה של אווה היימן

# data[].attributes.attachment_link.description
הנחייה למורה להעברת שיעור מקוון:בשיעור זה נציג טקסטים מקוריים מיומנה של אווה היימן.לצד הקטעים מתוך היומן שייקראו יחד במהלך השיעור (על ידי המורה או אחד התלמידים), ניתן להציג את האירועים ההיסטוריים שבצילם כתבה, כפי שהם מובאים בנקודות החמות במצגת ובאתר השיעור.

# data[].attributes.headline
ציר זמן -מלחמת העולם השנייה וקצטניק-תודה לרגב על המצגת שהכין ושיתף

# data[].attributes.subject
ציר זמן -מלחמת העולם השנייה וקצטניק-תודה לרגב על המצגת שהכין ושיתף

# data[].attributes.attachment_link.title
קצטניק מצגת רגב

# data[].attributes.headline
של מי השואה הזו? קדמה

# data[].attributes.subject
של מי השואה הזו? קדמה

# data[].attributes.headline
מחתרת רופאי הגטו- על הרעב. תודה לאתי מאיר על השיתוף

# data[].attributes.subject
מחתרת רופאי הגטו- על הרעב. תודה לאתי מאיר על השיתוף

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן דוקו | רעב - סיפורה של מחתרת רופאי גטו ורשה

# data[].attributes.headline
מחקר הרעב- תודה לאתי מאיר

# data[].attributes.subject
מחקר הרעב- תודה לאתי מאיר

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר הרעב- רופאים יהודים עושים את הבלתי ייאמן בגטו ורשה