# data[].attributes.body
Töyhtöhyypän tunnistaa töyhdöstä sen päässä. Töyhtöhyyppä on kyyhkyisen kokoinen ja lentäessään näyttää mustavalkoiselta.

# data[].attributes.body
Kuikan nokka on tikarimainen ja ylänokka heikosti alas kaartuva. Kuikka on suurikokoinen lintu, jonka kaula pullistuu rintamaiseksi vesirajassa.

# data[].attributes.body
Lennossa silkkiuikka on hoikanoloinen ja on valkoisia laikkuja

# data[].attributes.body
Keskikokoinen, pitkäsiipinen, vaalea petolintu. Sääksi on selän puolelta mustanruskea ja alapuolelta melkein kokonaan valkoinen. Sääksellä on pienehkö valkoinen pää lukuun ottamatta silmän yli kulkevaa juonta.

# data[].attributes.body
Isokokoinen lintu, tasavärinen pää, höyhenpuku kauttaaltaan kellanruskea. Sillä on pitkä nokka.

# data[].attributes.headline
1. Naurulokkia kuvaillan pienenä ja kesäisin sen pää on mustanruskea. 

# data[].attributes.subject
1. Naurulokkia kuvaillan pienenä ja kesäisin sen pää on mustanruskea. 

# data[].attributes.body
2. Naurulokkia nähdään useimmin järvillä tai merenlahdilla.
3.  Naurulokki on kaikkiruokainen lintu.
4. Naurulokki pesii huhtikuun loppupuolella ja pesä koostuu vesikasvien varsista.

# data[].attributes.body
töyhtöhyyppä esiintyy niityillä, pelloilla ja avosoilla.

# data[].attributes.body
Pesiminen koko maassa, vesistöjen tuntumassa.

# data[].attributes.body
Silkkiuikka esiintyy pääosin pohjois-suomessa

# data[].attributes.body
Ravintona on kala.

# data[].attributes.body
Laulujoutsenta esiintyy joka puolella Suomea. Eniten se suosii rämeitä, reheviä järviä ja suojaisia järvenlahtia.

# data[].attributes.body
Telkkä on keskikokoinen sukeltajasorsa, jolla on iso pyöristynyt pää. koiras telkkä on mustavalkoinen ja metallinkiiltoinen.
Kun taas naaras telkällä on harmaaselkä ja ruskea pää

# data[].attributes.body
Töyhtöhyyppä syö selkärangattomia eläimiä.

# data[].attributes.headline
5. Naurulokki munii yleensä 1-3 munaa ja poikaset oppivat lentämään 24-35 vuorokaudessa.

# data[].attributes.subject
5. Naurulokki munii yleensä 1-3 munaa ja poikaset oppivat lentämään 24-35 vuorokaudessa.

# data[].attributes.body
Laulujoutsenen ravintoon kuuluu erinlaiset vesikasvit kuten vitalajit, sorsimot ja järvikorteet. laulujoutsen vierailee myös nykyään peloilla ravinnonhaussa.

# data[].attributes.body
Töyhtöhyyppä pesii huhtikuussa ja hautoo munia 20-29 vkr.

# data[].attributes.body
Sääksen pesä on risumainen linna puun latvassa. Munii huhtikuun lopusta alkaen.

# data[].attributes.body
Esiintyy pesivänä koko Suomessa lähinnä karuilla järvillä.

# data[].attributes.body
Munii huhtikuussa 4munaa, molemmat emot hautovat, poikaset lentokykyisiä 33-35 vrk:ssa.

# data[].attributes.headline
6. Naurulokki muuttaa talvisin Tanskaan, Keski-Eurooppaan tai Afrikkaan.

# data[].attributes.subject
6. Naurulokki muuttaa talvisin Tanskaan, Keski-Eurooppaan tai Afrikkaan.

# data[].attributes.body
Silkkiuikka syö kaloja, hyönteisiä ja muita sellaisia pikkusia

# data[].attributes.body
Pelloilla ja kosteilla niityillä ja muuto aikoihin se voi esiintyä järvien rannoilla

# data[].attributes.headline
6. Naurulokki muuttaa syksyllä varhoin ja kevätmuutto alkaa jo maaliskuussa.

# data[].attributes.subject
6. Naurulokki muuttaa syksyllä varhoin ja kevätmuutto alkaa jo maaliskuussa.

# data[].attributes.body
Laulujoutsen pesii jokien, lampien, merien ja järvien rannoilla. Se tekee pesän sammalesta, turpeesta, vesikasveista ja mudasta. Pesimäaika on huhti-toukokuussa.

# data[].attributes.body
Kuikka syö ravinnokseen kaloja ja myös jonkin verran äyriäisiä ja nilviäisiä, kuten simpukoita.

# data[].attributes.body
laulujoutsen pesii 4-6 munaa joita vain naaras hautoo 35-42 vuorokautta. laulujoutsenen poikaset saavuttavat lentokyvyn 75-100 vuorokaudessa. Poikaset itsenäistyvät noin 1-vuotiaina ja saavuttavat sukukypsyyden noin 4-5 vuotiaina.

# data[].attributes.body
Syysmuutto alkaa touko-kesäkuussa ja viimeisiä yksilöitä loka-marraskuussa. tulee takaisin Suomeen ensimmäisten muuttolintujen seurassa maaliskuussa. töyhtöhyyppä on päivämuuttaja. Töyhtöhyyppä talvehtii Länsi- ja Etelä-Euroopassa.

# data[].attributes.body
Sääksi munii noin 1-4 munaa.  Poikaset tulevat lento kykyisiksi 51-59 vkr:ssa

# data[].attributes.body
marja ja selkärangattomat eläimet

# data[].attributes.headline
7. Naurulokki on vaarantunut mutta se on rauhoitettu.

# data[].attributes.subject
7. Naurulokki on vaarantunut mutta se on rauhoitettu.

# data[].attributes.body
Silkkiuikku pesii pääosin keskisuomessa järvillä ja lammilla.

# data[].attributes.body
Töyhtöhyyppä on Suomessa rauhoitettu ja luokiteltu silmällä pidettäväksi maailmanlaajuisesti.

# data[].attributes.body
Kuikka munii toukokuun puolivälissä miltei aina 2 munaa. Molemmat Kuikan emot hautovat. Munien haudonta aika vaihtelee 27-32 vuorokauteen. Kuikka rakentaa pesän rantaan ajautuneista vesikasveista.

# data[].attributes.body
Sääksi on päivämuutaja. Syysmuutto alkaa elokuun puolessa välissä lopuu syyskuun alussa ja kevätmuutto huhtikuussa. Talvehtii pääasiassa Länsi-Afrikassa.

# data[].attributes.body
3-6 munaa.

# data[].attributes.body
Laulujoutsen muuttaa loka-marraskuussa päivällä Etelä-Ruotsiin, Tanskan salmiin ja Pohjanmeren ympäristöön ja palaa takaisin maalis-huhtikuussa.

# data[].attributes.body
silkkiuikku on yömuuttaja muuttaa yleisesti merelle.

# data[].attributes.body
pesivänä koko Suomessa, Pesimäkannaksi arvioitu noin 200.000 paria.

# data[].attributes.body
varmin tuntomerkki on leveä sininensiipipeili,pituus 50-60 senttiä ja paino 0,9-1,3 kiloa.

# data[].attributes.body
Elinvoimainen. Se on rauhoitettu koko Suomessa. Laulujoutsenta on metsästetty sen hyvän lihan takia.

# data[].attributes.body
Telkkä esiintyy koko Suomessa

# data[].attributes.body
Uhanalaisuus: Elinvoimainen, rauhoitettu Ahvenmaalla.

# data[].attributes.body
Muniminen huhti-toukokuussa.
Munii noi 4 munaa.
Molemmat emot hautovat.
Poikaset lentokykuisiä 40-50 vuorokaudessa.
Poikaset hankkivat ravintonsa itse jo pienenä.

# data[].attributes.body
ei ole uhanalainen täysin elinvoimainen.

# data[].attributes.body
Kuikka on päivä- ja yömuuttaja. Se muuttaa Mustalllemerelle ja Välimeren itäosiin. Syysmuutto elokuusta alkaen, paluu huhtikuun alkupuolelta alkaen.

# data[].attributes.body
Sijaitsee yleensä pelloilla ja soilla.
Pesä vuorattu kuivilla heinillä. Sekä koiras että naaras hautoo munia, mikä kestää noin 4 viikkoa.

# data[].attributes.body
Telkkä syö suurimmaksi osaksi selkärangattomia eläimiä

# data[].attributes.body
Kasvinosat, selkärangattomat eläimet ja talvisin ‘pullanpalat’.

# data[].attributes.body
Munii huhtikuussa 5–12 munaa. Vain naaras hautoo, haudonta-aika 22–30 vrk. Poikaset oppivat lentämään 7–8 viikon ikäisinä. Poikaset pesäpakoisia, etsivät itse ravintonsa jo hyvin nuorina, mutta pysyvät poikueena naaraan seurassa.

# data[].attributes.body
7-8

# data[].attributes.headline
Minne muuttaa,milloin muuttaa ja onko yömuuttaja?

# data[].attributes.subject
Minne muuttaa,milloin muuttaa ja onko yömuuttaja?

# data[].attributes.body
Yö- ja päivämuuttaja. Syysmuutto loka–marraskuussa, kevätmuutto maalis–huhtikuussa. Talvehtii Länsi- ja Keski-Euroopassa sekä Etelä-Skandinaviassa. Pieni osa kannasta talvehtii Suomessa kaupunkien sulapaikoilla ihmisen tarjoaman ravinnon turvin.

# data[].attributes.body
Uhanalaisuus: Riistalintu. Muiden riistalintujen tapaan rauhoitettu metsästysajan ulkopuolella. Uhanalaisuusluokka: Elinvoimainen. Sinisorsa on yleisin sorsalintumme ja myös yleisin riistalintumme. (Parhaina vuosina saaliin suuruus on ollut puolen miljoonan luokkaa.)

# data[].attributes.body
Syysmuutto, joka voi alkaa aikaisimmillaan touko-kesäkuun vaihteessa. Talvehtiminen tapahtuu Länsi-Euroopassa Ranskan rannikolla sekä Brittien saarilla. Palaavat keväällä huhti-toukokuussa.

# data[].attributes.body
Kuikka on elinvoimainen ja rauhoitettu lintu.

# data[].attributes.body
Se on suurikokoinen valkoinen vesilintu ja puolisukeltaja. Nokan keltainen alue on kiilamainen ja sieraimiin asti ulottuva, mikä on paras erottava tuntomerkki pikkujoutsenesta. Pyrstö on pyöreä ja lyhyt eikä kiilamainen kuten kyhmyjoutsenella. Nuori laulujoutsen on höyhenpuvultaan ruskeanharmaa, ja se saa aikuisen valkoisen puvun syntymän jälkeisen kesän osittaisessa sulkasadossa. Nuoren yksilön nokasta puuttuu myös keltainen väri.

# data[].attributes.body
Isokuoveja on noin Suomessa noin 35 000-50 000

# data[].attributes.body
Isokuovi on silmällä pidättävä, koska ne on vähenemässä. Ne on myös rauhoitettuja.

# data[].attributes.body
Telkkä peesi yleensä puun kolossa tai pöntossä