# data[].attributes.body
Case

# data[].attributes.body
Klik på "+" i den kolonne du ønsker at lave et indlæg i.

# data[].attributes.body
Casearbejde - individuelt

Læs casen om Frederik og svar i survey (link på PADLET)

Casearbejde – grupper

0) Valg af ordstyrer og præsentation af hinanden. Vælg en gruppekolonne og lav et opslag med navn, LU/PU, Holdnummer. Skriv også hvor I sidder og arbejder - Mette og Niels kommer på besøg:-)

1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?

Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører)

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?

3) Åben surveyanalysen fra Padlet.
Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?
Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I? Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?

4) Hver Gruppe udvælger 3 vigtige refleksioner fra diskussionen og skriver det i en note på PADLET. Husk at skrive Jeres navne på (for- og efternavn og (LU) eller (PU)) på noten i Padlet.

Slut formiddagen med at  læse de andre gruppers indlæg på PADLET og skriv mindst 3 faglige kommentarer til 3 andre grupper.

# data[].attributes.body
28 57 74 20

# data[].attributes.body
51158357
menc@ucl.dk

# data[].attributes.body
https://www.survey-xact.dk/LinkCollector?key=YAG9P8TKU23J

# data[].attributes.body
Rapport:
https://www.survey-xact.dk/report/shared/29dfdc43-616b-4d70-922e-64804b3b7556

Opdelt på udd:
https://www.survey-xact.dk/report/shared/c020eb28-4f1f-4eb2-9875-777d85322530

# data[].attributes.body
https://www.dropbox.com/s/1xr64j5keua638b/IPT%20trin%201%20efter%C3%A5r%202022.pptx?dl=0

# data[].attributes.body
PUJE221:
Mette
Trine
Caroline
June

LU:
Julie
Malene

# data[].attributes.body
PUJE221
Marika
Malou
Julie
Wafa

LUJE22
Emma
Katrine

Sidder i auditoriet

# data[].attributes.body
PUJE222
Melanie
Blerina
Liv

LU
Charlotte
Naja

# data[].attributes.body
PUJE22-2 alle nedenstående
- Helen
- Josefine
- Zoe
- Sille

LU:
Viktoria
Kimmie

# data[].attributes.body
PUJE222
Jenushia
Andrea
Annemette
Emilie
Magnus

LUJE22
Caroline
Mathilde

# data[].attributes.body
PUJE221
Hebba
Monique
Mata

LUJE221
Andreas
Sebastian D

# data[].attributes.body
PUJE221
Tina
Simone J
Tone

LUJ22
Jan
Birgitte

Grupperum 6 indtil videre

# data[].attributes.body
Kenneth (PUJE222)
Nandi (PUJE222)
Dennis (PUJE222)
Baraa (LUJ)
Emilie (LUJ)
Emil (PUJE222)
Cecilie (PUJE222)

Sidder i auditoriet

--------

1) Aktører og problemstillinger:

Direkte aktører:
Frederik
Pædagogen
Lægen

Indirekte aktører:
Forældrene
Lederen

Problemstillinger:
Forældrenes involvering
Underretningspligt
Forhistorien
Frederiks egne udsagn
Skadernes omfang

--------

2) Diskussion på baggrund af besvarelsen af survey:
Først og fremmest, er vi alle enige om at Frederik skal på skadestuen/til lægen. Dertil er den store diskussion om hvordan vi forstår forhistorien, altså om det er første gang Frederik møder op med lignende skader eller ej.
Det ubekendte i forhistorien og skadernes omfang skaber en diskussion, hvorvidt pædagogen skal tage Frederik med på skadestuen eller om det bør være forældrene der tager ham med, eller i samråd med forældrene.
De to faktorer, der danner grundlag for at pædagogen kan forsvare at tage barnet med på skadestuen, er først og fremmest at skades vurderes som akut. Dette sammenholdt med at Frederik ikke vil forklare hvordan skaderne er sket, samt at moderen ligeledes ikke fortæller dette ved aflevering (både skadernes omfang og hvorledes det er sket).

Perspektiverne fra pædagogerne og lærerne er ens, især efter vi fik snakket casen igennem ift. ubekendte og selv-fortolkende.

--------

3) Sammenligning med surveyanalysen:
Den store forskel har været ift. hvor meget og hvorledes forældrene skal inddrages, dette er også den store splittelse ift. fortolkningen af casen.
Ellers er vi forholdsvis enige med besvarelserne fra surveyanalysen.

Casen er meget tung ift. det pædagogiske virke, hvorfor vi ikke har identificeret de store forskelle på styrker og svagheder i faglighederne. Dog har vi fælles erkendt, at vi i vores opsamling/refleksion i fællesskab vil undersøge de kommunale regler og handler pligter ift. casen.

--------

4) De 3 vigtige diskussioner/refleksioner:
1: Gode diskussioner og fortolkningen af teksten, der har skabt gode refleksioner mellem relationen skole/hjem imellem og vores roller som lærere/pædagoger.
2: Den personlige vurdering kontra den faglige viden, altså erkendelsen af vi har været nød til at læse op på de kommunale pligter ift. casen.
3: At der er en stor del af fælles virke pædagoger og lærere imellem, da casen her vil være lige så realistisk for begge professioner.

# data[].attributes.body
LUJE22
Majbritt
Carl
PUJE22
Nichlas
Morten
Pernille

1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?

Der er nogle mærker, som vi ikke ved, hvor stammer fra, og en dreng der ikke vil snakke om det.

Må pædagogen selv tage Frederik med til skadestuen, uden at inddrage forældrene?

Overleveringen har muligvis været presset på tid, og ikke givet mulighed for uddybelse af situationen.

Hvor går grænsen for, hvor meget vi må blande os i privatsfæren.

Direkte aktører:
- pædagog
- Frederik
- læge

Indirekte:
- forældrene (burde have været direkte)

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?

Overvejende enige. Vi mener pædagogen har handlet overilet, og mangler belæg for at handle som han/hun gør.

3) Åben surveyanalysen fra Padlet.
Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?
Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I? Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?

Styrker:
- enighed (blandt lærere og pædagoger)
- forskellige faglige fokuspunkter kan bidrage til et samlet billede, som kan styrke handleplanen.

Svagheder:
- enighed (blandt lærere og pædagoger, kan skabe en blindhed for nuancer)
- når mange forskellige interessepunkter skal tilgodeses, kan fokus på barnet/borgerens tarv overses

4) Hver Gruppe udvælger 3 vigtige refleksioner fra diskussionen og skriver det i en note på PADLET. Husk at skrive Jeres navne på (for- og efternavn og (LU) eller (PU)) på noten i Padlet.

- vær kritisk over for kontekst! Man er nødt til at inddrage hele billedet, før man skrider til handling.
- tværfaglighed kan være en styrke OG en svaghed (ekkokammer).
- Reflekter over, hvornår det er okay at blande sig i privatsfæren.

# data[].attributes.body
Fahid Sheikh (PUJE221)
Ahmad Mansour (PUJE221)
Selina Lohse (PUJE221)
Suhayb Hussein (LUJ)
Napat Hauge (LUJ)

Vi sidder i gruppe rum 9

# data[].attributes.body
Frederik på 7 år har blå mærker på ryggen. Moderen siger til pædagogen, han er pivet, og de kommer fra et fald fra køjesengen samme morgen.

Problemstillinger:
- Taler moderen sandt?
- Skulle pædagogen have ringet til forældrene i stedet for selv at tage Frederik med på skadestuen?
- Skal socialforvaltningen underettes?

Direkte involverede:
Frederik, pædagogen, lægen, lederen

Indirekte involverede:
Forældrene, socialrådgiveren

# data[].attributes.body
Spørgsmål: 1

Casen handler om Frederik, som har slået sig. Ifølge moderen er dette sket ved, at han er faldet ud af køjesengen. Casen lægger op til, at der er noget mere bag. Spørgsmålet er, hvorvidt det netop er faldet, der har været skyld i de mange mærker på kroppen.

Problemstilling - Manglende dialog med forældrene i situationen.
Hvornår skal man som fagperson gribe ind i en situation som denne?

Direkte involverede: Moderen, Frederik, lægen og pædagogen.
Indirekte involverede: Ledelsen på skolen, socialforvaltningen.

Spørgsmål: 2
Diskutér jeres besvarelser. Er I enige?
Vi er enige om, at forældrene bør kontaktes og informeres i denne forbindelse.
Der er ligeledes enighed om, at pædagogen er i sin gode ret til at være undrende og spørge ind til forældrene. Være nysgerrig på hvad der er sket - samtidig også fortælle forældrene at Frederik selv gav udtryk for, at det gjorde meget ondt, men at han ikke ønskede at svare på, hvordan det var sket.
Det er ikke meget information, som vi får i casen. Vi har snakket om, at hvis pædagogen tidligere har erfaret lignende med Frederik, og at der tidligere har været mistanke om mistrivsel og vold i hjemmet, så skal der ikke tøves med at indbrette det.
Har der omvendt ikke været lignende cases med Frederik tidligere, så vil vi nok træde en smule mere varsomt i situationen og gøre meget ud af at tage forældrene med.
Det er også en vigtig pointe, at man som pædagog har et godt kendskab til barnet og forældrene. Derved har man gode forudsætninger for at vide og fornemme, hvorvidt der foregår noget i hjemmet.
Vi har talt om, at det i denne situation er vigtigt, at pædagogen finder nogen at spare med. At der tages kontakt til ledelsen kunne være at foretrække.

Helt generelt en bred enighed omkring casen.

# data[].attributes.body
1) Problemstillinger
- Er Frederik blevet udsat for noget andet, end hvad moren fortæller pædagogen
- Skulle pædagogen have kontaktet forældrene inden hun tog på skadestuen med Frederik
- Skal socialforvaltningen underrettes

Direkte involveret:
Pædagogen
Frederik
Moren
Lægen

# data[].attributes.body
Camilla Didriksen (PUJE221)
Rikke Kejlstrup (PUJE221)
Sara Mortensen (PUJE221)
Niels Joachim Grunnet (LUJ)

Vi sidder i D1.15

# data[].attributes.body
1) Hvad handler casen om?
Barnet Frederik bliver afleveret af mor i 0.klasse. Mor fortæller han har været lidt pivet, og fortæller han er faldet ud af sengen, mor skynder sig på arbejde. Pædagogen trøster Frederik og finder mange blåmærker og tager ham med på skadestuen. Skadestuen uden mor men med pædagogen, lægen finder ikke historien om køjesengen troværdig.
Kan I identificere nogle problemstillinger?
- Er moren ærlig omkring køjesengen?
- Hvorfor bliver ledelsen ikke kontaktet?
- Hvorfor virker lægen ikke mere interesseret?
- Hvordan forholder Frederik sig?
- Hvordan snakker man med Frederik uden at ligge ord i munden på ham?
- Hvorfor kontakter pædagogen ikke socialforvaltningen?
- Hvilken relation har pædagogen til Frederik inden?
Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører)
Direkte involverede: Frederik, pædagogen, moren, lægen
Inddirekte involverede: Socialforvaltningen og ledelsen på skolen

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle? Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?
Vi har snakket os frem til at gruppen er meget enige i at tage Frederik direkte til skadestuen, da røde mærker kan indikere indre blødninger. Derudover ville vi ligeså snart der var et øjeblik fri ringe/skrive til forvaltningen og ledelsen på skolen.
Vi ville selv skabe dialog med Frederik for at danne en bedre relation og dermed prøve at "få" information ud af ham omkring hændelsen. Spørgsmål som fx: "Hvad har du fået til morgenmad?"

3) Åben surveyanalysen fra Padlet.
Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?
Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I? Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?

Udfra de informationer som vi har fået fra casen, med mange ubekendte, er lærerne og pædagogerne er meget enige.

4) Hver Gruppe udvælger 3 vigtige refleksioner fra diskussionen og skriver det i en note på PADLET. Husk at skrive Jeres navne på (for- og efternavn og (LU) eller (PU)) på noten i Padlet.

Slut formiddagen med at  læse de andre gruppers indlæg på PADLET og skriv mindst 3 faglige kommentarer til 3 andre grupper.

# data[].attributes.body
Vi er meget enige i vores svar.
Vi får kun en smule information, så vi må gå ud fra, det er første gang hændelsen er sket. Vi mener, pædagogen skal kontakte forældrene, så de kan tage Frederik med på skadestuen. Derudover mener vi, ikke socialforvaltningen skal indblandes, da det er en førstegangshændelse, og der ikke skrives om mistanke om vold i hjemmet (endnu).

# data[].attributes.body
Casearbejde – grupper

1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?
- Handler om Frederik på 7 år, som kommer i skole med blå mærker. Hans blå mærker virker lidt voldsomme i forhold til at han "bare" er faldet ned af en køjeseng.

Problemstillinger:
- Bliver der talt sandt.
- Skal man underrette.
- Må pædagogen køre på skadestuen (Lægen må ikke informere pædagog om noget. Inden man køre gå muligvis til lederen).

Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører):,
Direkte:

-  Frederik
- Pædagog
- Læge
- Mor

Indirekte
- Mors mand
- Radiograf

# data[].attributes.body
I den forrige undersøgelse mener størstedelen, socialforvaltningen skal indblandes. Vi har sagt noget andet, men er enige om, hvis hændelsen var sket flere gange, ville vi også tænke i de mere alvorlige baner og indblande socialforvaltningen.

# data[].attributes.body
1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?
- Ses der eventuelle tegn på vold i hjemmet? - Frederik møder op med blå mærker (voldsom skade)
- Ses der tegn på omsorgssvigt fra moderens side? - moderen ligger ansvaret direkte over på pædagogen. Samtidig virker det mistænkeligt, når drengen ikke udtaler sig til lægen om, hvad der egentlig er sket.
- Hvordan opfattes samarbejdet mellem skole og hjem?

Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører)
Indirekte aktører:
- Far og mor

Direkte:
- Frederik, læge og pædagog

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)
- Forældrene skulle være underrettet, og pædagogen skulle dermed ikke være taget alene afsted, men de skulle være sammen om det, hvis forældrene havde mulighed for at møde op.
- Ja, det har de ret til. Lægen skal skrive en journal og den kan institution tage udgangspunkt i til en samtale.
- Ja, det burde de. Man vil reagere på det senere, hvis det skulle ske igen
- Det er ikke lægens ansvar, men var moderen tilstede må lægen gerne tage teten. Moderen kan blive tilbudt og tage kontakt til lægen. Skolen står med ansvaret for barnet.
- Det skader aldrig at undersøge sagen nærmere

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?
- Vi er enige om, at det er skolen der står med ansvaret for barnet, og hvis moderen ønsker ydeligere information, så er det hendes ansvar at tage kontakt til lægen. Det kunne eventuelt ende ud i et møde.

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?
- Der er ret stor enighed blandt lærer og pædagogernes synsvinkel

3) Åben surveyanalysen fra Padlet.
Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?
Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I? Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?
- Forskelle kan være en styrke da man får en bredere vifte af synsvinkler og kan dermed samarbejde om en eventuel problematik.
-En svaghed kan være man er for enige eller uenige. Samtidige har man to forskellige intentioner i faget. Lærer skal danne en relation og lærer fra sig, hvor en pædagog udelukkende skal yde omsorg.

4) Hver Gruppe udvælger 3 vigtige refleksioner fra diskussionen og skriver det i en note på PADLET. Husk at skrive Jeres navne på (for- og efternavn og (LU) eller (PU)) på noten i Padlet.

1. Pædagogen skal have taget kontakt til forældrene
2. Institutionen har pligt til at lave en underretning
3. Pædagogen skal ikke alene stå med ansvaret alene

# data[].attributes.body
1) Vi har reflekteret over, hvor mange gange Frederik er kommet i skole med blå mærker. Vores svar havde set anderledes ud, hvis vi vidste noget om, at det var sket mere en den ene gang, vi hører om.

2) Frederik kan i princippet godt have fået de blå mærker ved at falde ud af køjesengen. Han kan have ramt en kasse med legetøj, faldet ned ad trappen til sengen eller lign.

3) Vi har også snakket meget om lægens rolle i casen. Lægen har - som os - heller ikke meget baggrundsviden, og kan derfor også have svært ved at forholde sig til Frederiks skader. Da lægen spørger Frederik, hvor de blå mærker kommer fra, svarer han ikke, hvilket kan skyldes noget mere alvorligt, men også kan skyldes, lægen er fremmed for Frederik (genert).

# data[].attributes.headline
Udvælg vigtige dilemma og refleksioner fra casen. 

# data[].attributes.subject
Udvælg vigtige dilemma og refleksioner fra casen. 

# data[].attributes.body
1. Træk på tidligere erfaringer og vurderinger i forhold til Frederik. Har man tidligere haft mistanke om, at der er foregået noget. Man har i situationen et kendskab til forældrene og barnet, som man ideelt set kan bruge i denne sammenhæng.

2. Vigtigheden i at spare med allierede. Man skal ikke stå alene i en situation som denne.

3. Pædagogen er i sin gode ret til at være undrende og nysgerrig på, hvad der foregår.

# data[].attributes.body
PUJE221
Mathias
Mona
Maria

LU
Louise
Sebastian H

# data[].attributes.body
Problemstillinger:
1) Pædagogen der vælger at tage barnet til læge uden forældrenes samtykke.
2) Forældrene har ikke informeret pædagogerne om alvorligheden af skaderne
3) Hvad skal der ske efter besøg hos lægen?

Direkte aktører:
Pædagogen
Frederik
Moderen
Lægen

Indirekte aktører:
Mors mand
Socialforvaltningen
Lederen
Læreren

# data[].attributes.body
1) Vi mener at pædagogen i situationen gjorde det rigtige, fordi hun handler på at Frederik har meget ondt, og mener at han skal tjekkes

2) Pædagogen skulle have taget kontakt til forældrene inden hun tog afsted, for at informerer dem om det. Vi mener ikke hun skulle have taget en af forældrene med, af flere forskellige årsager

3) Man kan godt være undrende overfor forældrene, uden at beskylde dem for noget. Pædagogen skal give beskeden videre til ledelsen, så de kan tage en lille snak med moren.

4) Vi ville underrette socialforvaltingen med de oplysninger vi har med, at han har fået blå og røde mærker på ryggen, og med de oplysninger vi har fra lægen. Vi ville kun underrette hvad vil indtil videre ved, og ikke hvad vi tror der er sket, samt sige vi er opmærksomme på Frederik

5) Lægen skal ikke tage direkte kontakt til forældre selv. Lægen skal ikke kontakte nogen selv, udover hvis han er 100% sikker på der er forgået vold. Lægen skal dog være til stede hvis der er nogen der skal bruge oplysninger, om hvad der var sket med Frederik

6) Lægen skal ikke underrette socialforvaltningen, det skal han lade skolen om. Han skal bare være til rådighed hvis de har brug for oplysninger

7) Ja hun skal kontakte lægen for at få yderlige informationer. Lægen burde også kunne give en viden om de mærker Frederik har, kan have sket på andre måder end den moren har fortalt

# data[].attributes.body
1) Hvornår skal man tage aktion? (Hvornår er det alvorligt nok)
2) Hvordan skal der følges op på casen? Hvem skal snakkes med?
3) Hvad er der sket før Casen?

# data[].attributes.body
Disse 3 pointer er udformet efter nærmere diskussion om casen dog mener vi ikke den er fyldestgørende og der er mange ubekendte.
1. Pædagogen fat i den lange ende, fordi hun mistænker vold i hjemmet og dermed ikke kontakter forældrene.
2. Hvorfor bliver ledelsen ikke informeret, og hvad sker der efterfølgende?
3. Ved lægen mere end h*n siger, og hvad er hans rolle egentlig, hvad gør h*n, når de går ud af døren?

# data[].attributes.body
LUJE22
Valdemar
Nicolai

PUJE222
Abdallah
Mikkel
Naveenth

# data[].attributes.body
1. Moren lyver/ dækker evt om barnets tilstand, man kunne tro at barnet var blevet overfaldet i hjemmet

2. Lægen virker ligeglad og virker ikke til at vide hvad personen skal stille op med barnet.

3. Pædagogen virker usikker på hvad denne skal gøre i situationen, da personen spørger om lægen vil foretage sig mere.

4. Pædagogen henvender sig ikke til forældrene inden denne tager barnet til lægen

Direkte involverede

Lægen

Pædagogen

Barnen

Indirekte involverede

Moren

Faren

(Socialforvaltningen)

# data[].attributes.body
Casearbejde – grupper

0) Valg af ordstyrer og præsentation af hinanden. Vælg en gruppekolonne og lav et opslag med navn, LU/PU, Holdnummer. Skriv også hvor I sidder og arbejder - Mette og Niels kommer på besøg:-)

1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?

Casen handler om Frederik, som ifølge moderen er faldet ud af køjesengen derhjemme.
Problemstillinger:
- Moderen gør ikke rigtigt sit “job” som mor ordentligt. Hendes observationer er utilstrækkelige.
- Skal pædagogen tage barnet med på skadestuen og underrette forældrene, eller skal hun lade det ligge?

Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører)
De direkte involverede er Frederik, pædagogen, moderen
De indirekte involverede er faderen, lægen, evt. ledelsen og socialforvaltningen.

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)
Vi diskuterer første spørgsmål. Vi vil give forældrene et opkald, inden vi tager Frederik med på skadestuen. Hvis ikke de tager telefonen, går vi til lederen og siger at vi tager ham med på skadestuen. Vi tager udgangspunkt i at dette er den første hændelse.
Spørgsmål to er i forlængelse med spørgsmål 1. Pædagogen skal forsøge at ringe og spørge om de evt. kan mødes derhenne.
Spørgsmål 3 - nej, de skal ikke konfrontere forældrene direkte. Det vil ende med at kunne stille barnet i en sværere situation, og kan ses som en beskyldning.
Spørgsmål 4 - Vi tager stadig udgangspunkt i, at det er den første hændelse der har været, og derfor nej.
Spørgsmål 5 - Nej. Han skal involveres hvis der bliver en sag, men han skal ikke ringe til dem på baggrund af nogle blå mærker og kun én hændelse.

Spørgsmål 6 - Nej.

Spørgsmål 7 - Ja, det skal hun. Hun skal have noget lægelig evidens, og lægens faglige vurdering og tanker omkring det.

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?
Ud fra at det er den første hændelse vil vi tage kontakt til forældrene, og sørger for at Frederik kommer på skadestuen.
Vi er enige om vores beslutning.

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?
I gruppen er vi rimeligt enige om hvad der skal ske og hvad der ikke skal ske.

# data[].attributes.body
Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?

Vi er allesammen enige i svarene om hvad der er bedst for Frederik,. Vi mener, at det er pædagogens ansvar at tage initiativ og fortsætte processen. Pædagogen skal sende informationer videre til socialforvaltningen og ingen andre. Lægen har ingen ansvar i denne kontekst, men skal stå til rådighed hvis socialforvaltningen kontakter lægen. Ydermere mener vi at pædagogen skal henvende sig til sin leder, som skal tage casen videre til socialforvaltningen.

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?

Vi ser spørgsmålene rimelig ens og ville handle på samme måde i denne case.

# data[].attributes.body
1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?

Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører)

Casen handler om Frederik 7 år, der bliver afleveret med blå og røde mærker på ryggen. Moren fortæller, at Frederik er faldet ned fra køjesengen. Pædagogen tager selv Frederik på skadestuen uden at fortælle det til forældrene på forhånd.
Problemstillinger: handler pædagogen korrekt ved at tage Frederik med på skadestuen?
Direkte involverede: Frederik, moren, faren, pædagogen, lægen
Indirekte involverede: Lederen, socialrådgiver

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?

Skærpet underretningspligt: vi er uenige om, hvorvidt vi ville tage Frederik med på skadestuen uden at inddrage forældrene, men vi er enige om at vi som lærer og pædagoger har skærpet underretningspligt, og må underrette hændelsen. MEN man kan vælge at tage en samtale med Frederik inden man drager konklusioner. Vi er enige om at gå til ledelsen, inden man tager på skadestuen.

Man kunne også forestille sig at pædagogen antog, at forældrenes historie var oprigtig. Her ville vi underrette forældrene som det første og bede dem tage barnet på skadestuen, da pædagogen vurderer, at skaderne er så voldsomme, at det skal tilses af en læge. Og så følge op på situationen derfra.

3) Åben surveyanalysen fra Padlet.
Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?
Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I? Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?

Der er bred enighed om at berette forældrene, antaget at der ikke er mistanke om vold i hjemmet, tænker vi.
Der er også bred enighed om at pædagogen gør det rigtige ved at tage barnet på skadestuen med det samme, antaget at der er mistanke om vold i hjemmet, vi ville inddrage ledelsen.

4) Hver Gruppe udvælger 3 vigtige refleksioner fra diskussionen og skriver det i en note på PADLET. Husk at skrive Jeres navne på (for- og efternavn og (LU) eller (PU)) på noten i Padlet.

# data[].attributes.body
1) Hvad handler casen om? Kan I identificere nogle problemstillinger?

Mistanke om vold i hjemmet og omsorgssvigt og dårlig trivsel. Pga. at drengen Frederik både har røde mærker, men også blå mærker på ryggen, finder pædagogen ud af i skolen, efter moren har afleveret ham. Derfor tager pædagogen afsted til lægen og får ham undersøgt. Drengen bliver spurgt af lægen, hvad der er sket, men svarer ikke. Når man er i en 0. klasses alderen, så er man stadig så ung, at man er meget afhængig af sine forældre for sin overlevelse, så man forsvarer og beskytter dem, ofte meget mere, end når man bliver ældre.

Skriv en liste over de direkte involverede (direkte aktører) og de indirekte involverede (indirekte aktører)

Direkte:

Moren

Frederik

Pædagog

Lægen

Indirekte:

Faren / den anden forældre

Socialforvaltning

Skolelederen

2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey)

I første omgang er det forældrenes ansvar at sende ham til skadestuen. Da det virker som, at forældrene er ligeglade med barnet Frederik, bliver pædagogen nødt til at tage ham med til skadestuen.

På den anden side, burde pædagogen ringe til forældrene og undre sig over hvor de blå og røde mærker kommer fra, og opfordre dem til selv at tage dem ud.

Juridiske regler, gør at Pædagogen skal handle hurtigt og underrette socialforvaltningen om de røde og blå mærker.

Lægen har også et ansvar til at tage kontakt til forældrene og spørge ind til hvad der er foregået.

Lægen er ikke forpligtet, kun til at underrette forældrene. Det er pædagogens ansvar at tage det skolestyrelsen og videre til socialforvaltningen

Skadestuen er forpligtet til at informere socialforvaltningen, og vi tænker at socialrådgiveren bør tage en samtale med lægen for at kunne få mere information.

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?

Samtale med skolelederen først. Forældrene bagefter. Hvis ingen handling, tager man den videre med læreren, lægen, socialforvaltning og Frederik.

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?

Det handler om at være ærlig omkring, hvad man observerer og mht. eventuelle gentagelser af mærker på barnets krop og så derefter tage stilling hertil, hvordan man bør handle. Man bør passe på med ikke hurtigt at antage, at barnet er udsat for vold, hvis det “kun” er én gang, at man har opdaget mærker på ham. Det kan være et aktuelt perspektiv både for pædagoger og lærer. Pædagogen har mere viden om barnets udvikling, trivsel og læring, mens lærerens job mere går ud på at formidle viden og at undervise i den viden.

3) Åben surveyanalysen fra Padlet.

Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?

Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I?

Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?

4) Hver Gruppe udvælger 3 vigtige refleksioner fra diskussionen og skriver det i en note på PADLET. Husk at skrive Jeres navne på (for- og efternavn og (LU) eller (PU)) på noten i Padlet.

# data[].attributes.body
De fleste er enige, dog kan vi se nogle få forskellige svar. F.eks. mener gruppe 1 ikke, at de ville indblande socialforvaltningen, hvilket vi er uenige i. Det konstateres, at det er en 1. gangs hændelse og at der af den grund ikke er en nødvendighed at kontakte socialforvaltningen, dette er vi dog uenige i, vi ville allerede ved første hændelse kontakte socialforvaltningen, da det virker meget usandsynligt at barnet ville komme i skole med så mange skader efter at være faldet ned af sin seng.

Styrke og svaghed:

Det kan være en god ting at arbejde tværfagligt, da det kan åbne op for nye perspektiver og vinkler på forskellige situationer. Det kan give nye ideer, som man ikke selv havde tænkt på.

# data[].attributes.body
enig

# data[].attributes.body
dels uenig i nogle ting.

# data[].attributes.body
fint nok, dog kan i lære lidt af gruppe 13

# data[].attributes.body
2) Diskuterer jeres besvarelser på hvert spørgsmål (fra survey):
- Spørgsmål 1: Enig om nej.
- Spørgsmål 2: Enig om nej.
- Spørgsmål 3: Enig om nej (men går an på baggrunden fx antal gange)
- Spørgsmål 4: Enig om ja (igen går an på baggrunden for det)
- Spørgsmål 5: Enig om nej
- Spørgsmål 6: Enig om nej
- Spørgsmål 7:  Enig om Ja

Er I enige om, hvad der er bedst for Frederik? Hvordan ville I selv handle?
- Meget enig.
- Vi vil snakke med lederen om det.
- Hold sin egen ryg fri.
- Lyt til lederen

Hvordan mon spørgsmålene ser ud fra pædagogens perspektiv, -og fra lærerens?
Fra lærens:
- Ikke eksisterende.
- Vil sætte pris på at pædagogen kommer og siger noget.
- Ikke rigtig en del af casen.

Pædagogen:
- Tage stilling til hvad der skal ske
- Så i centret af det.
- Har ansvar.
- Prøver at gøre en forskel (gøre noget ved det).

# data[].attributes.body
men hvertfald godt arbejde

# data[].attributes.body
Er i mærkelig eller hvad? hvad siger i?

# data[].attributes.body
vi mangler en del baggrunds viden for at kunne bedømme den enkelte case mere i dybden. vi mangler især at vide om dette er første gang det er sket eller gang nummer 10. vi mangler også nogle regler omkring en pædagog endelig må tage et barn til lægen uden en forælderes viden.

# data[].attributes.body
3) Åben surveyanalysen fra Padlet.
Hvordan ser de samlede besvarelser ud i forhold til Jeres?
- Spørgsmål 1: Er enig med de andre.
- Spørgsmål 2: Er ikke enig med de andre.
- Spørgsmål 3: Er ikke enig med de andre.
-  Spørgsmål 4: Er enig med de andre.
- Spørgsmål 5: Mener ikke han burde men har pligt til det.
- Spørgsmål 6: Ikke enig med de andre.
- Spørgsmål 7: Enige med de andre.

Hvilke interessante forskelle og ligheder ser I?
- Meget enig generelt ikke så stor forskel, nogle af tingene er vi dog uenig i.

Hvordan kan forskelle og ligheder være en styrke (eller svaghed) ved det tværprofessionelle samarbejde?
- Der kan måske skabes konflikter.
- Der er også en styrke idet at vi har forskellige holdninger og herved kan finde en løsning ud fra forskellige synspunkter

# data[].attributes.body
Vi er ikke enig med at der skal tages kontakte til en forælder, da vi ikke er sikker på om der er tale om at der skal laves underretning på mistanke om vold i hjemmet.
hvad årsager mener i der er til at der skal være en forælder tilstede?

vi har funder ud af at en læge også har skærpet indberetnings pligt og der for skal han tage til kontakt til kommune ved mistanke.

# data[].attributes.body
https://www.vejle.dk/borger/mit-liv/boern-og-familie/saerlig-stoette-og-hjaelpemidler/bekymret-for-et-barn/handlevejledning/

https://ast.dk/born-familie/hvad-handler-din-klage-om/underretninger

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Overgreb kan have vidtrækkende konsekvenser for børn og unge. Som fagpersoner i Vejle Kommune har vi ansvaret for at forebygge, at børn og unge ikke udsættes for overgreb og bidrage til, at vi så tidligt som muligt bliver opmærksomme og reagerer, hvis børn og unge udsættes for overgreb.
(Definitionen overgreb omhandler både seksuelle, fysiske og psykiske overgreb og vil fremover samlet blive benævnt som overgreb. Se evt. bilag 2.)

Denne „Handlevejledning ved mistanke om overgreb mod børn og unge" henvender sig til alle faggrupper, der i deres arbejde har kontakt til børn og unge under 18 år.

Formålet er at sikre, at alle kender deres rolle og ansvar i forebyggelsen og håndteringen af mistanke om overgreb mod børn og unge i alderen 0-18 år. Handleplanen giver indsigt i viden om overgreb, de grundlæggende redskaber samt handlemuligheder og handlepligt. Planen skal tilstræbe en hurtig, ensartet og professionel håndtering af mistanker om overgreb mod børn samt skabe grundlag for, at der i institutioner og skoler arbejdes med forebyggelse af overgreb mod børn.

Alle kommunens ansatte er underlagt en skærpet underretningspligt, hvilket betyder der skal foretages underretning, hvis vi får kendskab til eller grund til at antage, at et barn eller ung udsættes for overgreb. (Se bilag 1.)

8 gode grunde til en handleplan

Ikke to tilfælde er ens. Der er mange „gråzonesager".

Det giver os overblik over de handlemuligheder, vi har - alt efter hvem mistanken retter sig mod.

Det giver overblik over egne og andres roller og opgaver i det tværfaglige samarbejde omkring barnet.

Overgreb er ødelæggende for børns udvikling.

Børn har krav på den bedst mulige hjælp.

Området er komplekst i praksis og i lovgivningen.

Det hjælper os til at huske alle detaljer - midt i håndteringen af krise, følelser, usikkerhed og handletrang.

Det giver os bedre overskud til at holde fokus på barnet.

Forebyggelse af at et barn udsættes for overgreb

Det er vigtigt at forebygge, at der sker overgreb mod børn. Alle børn kan risikere at blive udsat for overgreb, men erfaringen viser, at nogle grupper er mere udsatte end andre.
Børn og unge kan være særligt udsatte, hvis de har oplevet følgende:

Opvækst under ustabile familieforhold

Vold i hjemmet

Alkoholmisbrug i hjemmet

Mobning

Mange skoleskift

Belastende oplevelser i familien (sygdom/død)

Dårlig kontakt mellem børn og forældre

Ensomhed

Børn i risiko for anbringelse.

Enkeltvis og isoleret udgør faktorerne ikke en særlig risiko, men har et barn oplevet flere af de nævnte forhold, viser forskningen, at der er øget risiko for, at barnet kan blive udsat for overgreb. Medarbejdere og ledere skal derfor være særlige opmærksomme her.

Børn med handicap kan være særligt udsatte. De kan have et konkret behov for hjælp til personlig pleje og hygiejne, og så kan grænserne for det, som andre vil opleve som intimsfæren, let blive brudt. Det kan være svært at vurdere, om en berøring sker tilfældigt eller bevidst. Når du omgås børn med handicap, kan det være vanskeligt at tolke og forstå barnets reaktioner.

Derfor er det vigtigt at vurdere, om der er noget i barnets reaktioner, der ikke kan forklares umiddelbart, ved at lytte til barnet og være opmærksom på barnets nonverbale signaler. Det er særlig vigtigt, at børn med handicap lærer at sige fra og sætte grænser.

Hvad kan institutionen/skolen gøre for at forebygge?
Alle institutioner og skoler skal drøfte problemstillingen, sikre at alle medarbejdere er bekendte med handlevejledningen og udarbejde en plan, der dækker følgende:

Hver enkelt institution, skole samt sundhedsplejen er forpligtet til at lære barnet og den unge om rettigheder, krop og egne grænser fx ved systematisk at arbejde med barnets/den unges sociale og personlige kompetencer, herunder håndteringen af kommunikationsformer som internettet.

I den enkelte institution og skole skal spillereglerne for omgangsformer mellem børn og voksne drøftes. Da mennesker kommer med forskellige normer, er det vigtigt at få afstemt med hinanden, hvad der gælder på netop vores arbejdsplads. En gang årligt skal "Handlevejledning ved mistanke om overgreb mod børn og unge" gennemgås på et personalemøde.

Har du brug for eksempler på tegn og signaler eller spørgsmål, som er velegnede til en debat om normer, kan du finde mere information på hjemmesiden i linket her Bekymringstegn - for professionelle - Vejle Kommune, eller du kan læse mere i bilag 2.

Som leder har du ansvaret for, at der indhentes børneattest og straffeattest ved alle ansættelser i Børne- og Ungeforvaltningen, hvis dine ansatte som led i ansættelsesforholdet har direkte kontakt til børn og unge. Det gælder også ved studerende, frivillige foreninger samt eksterne aktører, der løser opgaver på stedet, hvis de har direkte kontakt med børn og unge.

Lederen skal sikre, at det drøftes i personalegruppen, hvordan man løbende skærper opmærksomheden hos medarbejdere og andre voksne omkring barnet, fx ved fokus på uddannelsesområder om „børns signaler" og „tegn på omsorgssvigt". Samtidigt skal du som leder sikre, at alle medarbejdere ved, at de har skærpet underretningspligt, og ved, hvad det betyder. ( Se bilag 1 om skærpet underretningspligt)

Tvivl er en vigtig drivkraft i arbejdet med mistanker om overgreb, og den kan være både konstruktiv og professionel. Det afgørende er, at man arbejder med tvivlen som et vilkår, så den ikke bliver en barriere for at handle. I den forstand er det professionelt at være i tvivl. Når der opstår en mistanke om overgreb, som ikke umiddelbart kan bekræftes, er det vigtigt, at man fastholder en åben tilgang og ikke på forhånd enten udelukker eller fastholder, at barnet har været udsat for overgreb.

Når der opstår mistanke om overgreb, skal man være opmærksom på, at der hos professionelle, såvel individuelt som i en personalegruppe, kan opstå uhensigtsmæssige reaktioner og handlinger. Det kan fx være benægtelse, bagatellisering, hjælpeløshed eller dramatisering. Ved at skabe faglig opmærksomhed på disse reaktioner og ved at lade dem indgå i den faglige refleksion minimeres risikoen for, at de påvirker de professionelles reaktioner og handlinger på en uhensigtsmæssig måde. Som ureflekteret reaktion kan de enten føre til handlingslammelse eller det modsatte.

Mange bliver i tvivl om, hvor meget der må tales med barnet om overgrebet, når der opstår bekymring eller mistanke. Du må gerne stille få forståelsesmæssige eller afklarende spørgsmål til barnet.

Du kan læse mere om, hvordan du taler med barnet ved mistanke om overgreb på hjemmesiden: https: www.vejle.dk/sådanhandlerdu,
eller du kan benytte Bekymringsbarometret i bilag 3.

Særligt ved mistanke mod forældre/eller andre i forældres sted

Hvad er din opgave som medarbejder?

Forældre/omsorgspersoner må IKKE orienteres om mistanken.

Orienter din leder om mistanken.

Skriv ned, hvilke tegn, signaler og hændelser der ligger til grund for mistanken - undgå at tolke på beskrivelserne.

Hvis mistanken rejses af en pårørende eller andre, nedskriv da vedkommendes beskrivelse af den konkrete mistanke - undgå at tolke på beskrivelserne.

Lyt til barnet/den unge, men gå ikke i detaljer om det mulige overgreb.

Vis omsorg for barnet. Vær tydelig voksen, og vis barnet, at du kan rumme det, barnet har fortalt.

Du må IKKE tale med andre end din leder om din mistanke.

Hvad er din opgave som leder

Forældre/omsorgspersoner må IKKE orienteres om mistanken.

Som leder er du ansvarlig for behandling af mistanken, herunder ansvarlig for at sende underretning til Familie- og Handicapafdelingen.

Vurder oplysningerne fra din medarbejder, herunder om karakteren af oplysningerne umiddelbart giver anledning til at underrette Familie- og Handicapafdelingen.

Hvis du er i tvivl, kan du kontakte Familie- og Handicapafdelingens modtagelse på tlf. 76 81 51 16 eller den socialfaglige rådgiver og bede om vejledning i forhold til, om der skal foretages en underretning.

Orienter din medarbejder om, hvorvidt oplysningerne har ført til en underretning.

Støt din medarbejder i at rumme sagen i ventetiden, mens undersøgelsesprocessen foregår i Familie- og Handicapafdelingen.

Støt din medarbejder i at kunne rumme sagen i den tid, der går, mens udredningsprocessen foregår i Familie og Handicapafdelingen.

Når underretningen er afleveret

Når underretningen er afleveret, vil I modtage en skriftlig kvittering inden 6 arbejdsdage.

Indenfor 24 timer efter modtagelsen af underretningen vurderer Familie- og Handicapafdelingen det videre forløb.

Familie- og Handicapafdelingen giver en tilbagemelding om, hvilken handling underretningen har ført til.

Fasthold en normal hverdag for barnet. Tryghed og forudsigelighed er vigtig i en utryg og kaotisk situation.

Særligt ved mistanke mod én i barnets netværk/én ukendt

Hvad er din opgave som medarbejder?

Orienter din leder om mistanken.

Skriv ned, hvilke tegn, signaler og hændelser der ligger til grund for mistanken - undgå at tolke på beskrivelserne.

Hvis mistanken rejses af forældrene, en pårørende eller andre, nedskriv da vedkommendes beskrivelse af den konkrete mistanke - undgå at tolke på beskrivelserne.

Lyt til barnet/den unge, men gå ikke i detaljer om det mulige overgreb.

Vis omsorg for barnet. Vær tydelig voksen, og vis barnet, at du kan rumme det, barnet har fortalt.

Du må IKKE tale med andre end din leder om din mistanke.

Hvad er din opgave som leder? Når underretningen er afleveret

Børn har en naturlig seksualitet, og interessen for ens eget såvel som for det modsatte køn er hyppigt forekommende i dagtilbud. Det viser sig i lege og ved interessen for frække ord og for de andres krop. Dette er en naturlig udviklingsproces, der ikke bør problematiseres og sammenlignes med teenage- eller voksenseksualitet. Det er vigtigt at være opmærksom på, at normer for acceptabel adfærd i form af nøgenhed, sprogbrug og kropslige lege i høj grad er tids- og kulturbestemt.

Det er derfor forståeligt, at børns seksualitet er et hyppigt diskuteret emne i dagtilbud. Lege, der involverer kønsorganer, numser og nøgenhed, fører jævnligt til samtaler med forældre og kan skabe usikkerhed hos personalet. Forældres normer er ikke ens, og angsten for seksuelle overgreb og mentale skader hos børnene kan være stor - og bør tages alvorligt.
Den hyppige og normale adfærd

Børnene har aktiviteter som at kigge på andre børns kønsorganer og/eller numser og viser egne kønsorganer og numser frem for hinanden.

Det er ikke ualmindeligt, at børnene tager alt tøjet af og leger nøgne sammen.

Det er ikke ualmindeligt at børn leger „samleje", og de fortæller børnene i børnehaven, at de har set deres forældre eller andre nære voksne i seksuelle situationer.

Leg og adfærd der bør give anledning til - alvorlig - bekymring

Børn, der onanerer i en grad, der er ud over „normal" adfærd.

Temperaturlege", hvor børnene fører genstande ind i andre børns numse elle skede.

Mundkontakt med andres kønsorganer.

Når børn fører penis ind i et andet barns numse eller skede.

Skolebørns interesse for seksualitet må tilsvarende vurderes i forhold til alder og modenhed, men generelt er det sværere at identificere adfærd, der kunne bunde i mulig krænkelser/overgreb.

ACTION CARD ved mistanke om overgreb begået af et barn under 15 år

Børn kan også begå overgreb og udsætte et andet barn for grænseoverskridende adfærd - enten i form af voldeligt overgreb eller en seksualiserende adfærd. Overgreb mellem børn under 15 år er ikke strafbare, fordi barnet er under den kriminelle lavalder.
Diagram fra folder side 13
Man bør være opmærksom på, at disse overgreb kan have konsekvenser for det barn, der udsættes for overgrebene. Derfor bør der handles lige så alvorligt på de hændelser som i de situationer, hvor overgrebene kan føre til straf. Samtidig er det vigtigt at være opmærksom på, at det barn, der har foretaget overgrebet, også er et barn, der kan have behov for særlig støtte.

Ved mistanke eller viden om, at et barn begår overgreb eller udøver seksualiserende adfærd over for andre børn, skal der sendes en underretning til Familie- og Handicapafdelingen.

Der skal sendes en underretning såvel for det barn, der har denne adfærd, som for det barn, der har været udsat for overgreb.
Hvordan vurderer du, om en seksuel handling mellem børn har været eksperimenterende leg eller overgreb?
Se og vurder:

Er der tale om nysgerrighed og fælles eksperiment?

Er der krav om hemmeligholdelse?

Er der brugt magt eller trusler i børnenes samvær?

Virker et af børnene kuet eller uvillig?

Fremtræder der ritualistiske/ sadistiske eller voldelige elementer i samværet?

Er der stor aldersforskel?

SÆRLIGT ved mistanke om overgreb begået af barn under 15 år

Hvad er din opgave som medarbejder? Hvad er din opgave som leder?

Vurder medarbejderens oplysninger, herunder om karakteren af oplysningerne tyder mere på en eksperimenterende leg end på en overgrebssituation.

Hvis du er i tvivl om ovenstående, kan du kontakte Familie- og Handicapafdelingen på tlf. 76 81 51 16 eller den socialfaglige rådgiver og bede om hjælp til en nærmere vurdering af oplysningerne, herunder hvornår og hvordan forældrene orienteres og inddrages.

Der skal ved leg og aktiviteter, der vækker tvivl og bekymring om et seksuelt overgreb/krænkelse hos forældre og personale altid foretages en underretning til Familie- og Handicapafdelingen både på det barn, der er blevet krænket, og det barn, der har krænket - jf. modellen ovenfor.

Ved samtalen med forældrene skal du orientere om, at der skal indsendes en underretning til Familie- og Handicapafdelingen på hvert af børnene, så de kan få den relevante hjælp og støtte.

Hvis der i forløbet opstår mistanke om, at et af børnene har været udsat for seksuelt overgreb fra forældre eller andre i nær relation til barnet, underrettes Familie- og Handicapafdelingen med en særskilt underretning, uden at forældrene orienteres. Herefter anvendes proceduren vedrørende viden eller mistanke rettet mod forældre eller andre voksne i forældres sted.

Støt din medarbejder i at kunne rumme den tid, der går, mens udredningsprocessen foregår i Familie- og Handicapafdelingen.

Når underretningen er afleveret

Underretning er sendt til Familie- og Handicapafdelingen, hvad sker det så?

Når underretningen er sendt til Familie- og Handicapafdelingen, hvad sker der så?

Alle underretninger sendes til Familie- og Handicapafdelingens Modtagerteam (fammo@vejle.dk), der indenfor 24 timer vurderer indholdet i underretningen, og om underretningen skal behandles akut (samme dag), prioriteret (1-3 dages behandlingstid) eller normal procedure (indenfor 14 dage).

Alle underretninger omhandlende mistanke om overgreb drøftes med teamleder og vil som udgangspunkt medføre, at der afholdes børnesamtale med barnet samme dag eller senest 3 dage efter. Der kan være forhold, der gør, at det besluttes, at der ikke afholdes børnesamtale (sagens karakter, barnets modenhed eller handicap).

Er der mistanke om, at det er forældrene eller omsorgspersoner i forældrenes sted, der udøver overgreb, må de IKKE orienteres om underretningen. Forældrene eller omsorgspersonerne i deres sted vil HELLER IKKE blive orienteret om afholdelse af børnesamtale jf. SEL § 155 a, stk. 2.

Familie- og Handicapafdelingen kan anmode om, at der deltager en omsorgsperson fra institutionen eller skolen ved børnesamtalen, da barnet kan være meget urolig og bekymret for konsekvenserne af de udsagn, det er kommet med. Samtidigt er det betryggende for barnet at vide, at der er en fortrolig voksen i dets hverdag, der er bekendt med de oplysninger, barnet kommer med, og som kan tale med barnet i den venteperiode, der opstår, mens sagsbehandlingen af underretningen foregår.

Familie- og Handicapafdelingen kan anmode underretter om yderligere oplysninger om barnet/familien, søge sparring hos Sydøstjyllands Politis særlige visitationsenhed eller Børnehus Syd, inden at Familie- og Handicapafdelingen træffer afgørelse om den videre behandling af underretningen og oplysningerne fra børnesamtalen.

Træffes der beslutning om, at sagen skal anmeldes til Sydøstjyllands Politi, vil det herefter være politiet, der er ansvarlig for den videre efterforskning af underretningen.

Omhandler sagen mistanke om overgreb fra forældrene eller omsorgsperson i deres sted, vil de IKKE blive orienteret om anmeldelsen, før sagen har været forelagt politiet, der tager stilling til, hvorvidt der skal ske (video)afhøring af barnet (Der foretages videoafhøring af barnet op til 15 år) - og at afhøringen har været gennemført. Dette kan vare op til 10 dage.

Det betyder, der kan opstå en periode, hvor barnet/den unge er voldsomt belastet af bekymringer for, hvad der skal ske, og det er derfor meget vigtigt, at barnet/den unge har en omsorgsfuld og tryg voksen i dagligdagen, som barnet/den unge kan tale med. Her er det vigtigt, at medarbejderen ikke taler om sagen med barnet, da det er vigtigt for politiets efterforskning, at barnet ikke bliver tillagt udtryk, forklaringer eller ord, der ikke er barnets egne. Det er vigtigt at være opmærksom på, at barnet har ekstra brug for kærlig omsorg, opmærksomhed og ro.

Hvis der foretages politianmeldelse, vil barnet også blive visiteret til Børnehus Syd (beliggende i Odense og Esbjerg). Børnehus Syd benyttes af politiet til videoafhøring, og der kan foretages udredning og undersøgelse af overgrebet med henblik på at afdække behovet for eventuelt særlig støtte foranlediget af overgrebet. Børnehus Syd kan også tilbyde barnet/den unge samt de nære omsorgspersoner krisehjælp.

Det vil altid være Familie- og Handicapafdelingen, der har myndighedsansvaret under hele sagsforløbet, selv om politi, sundhedsvæsen og Børnehus inddrages i behandlingen af underretningen.

Særligt ved mistanke om overgreb begået af ansat

Der kan opstå mistanke om, at en ansat har udsat et barn/en ung for overgreb. Mistanken kan opstå, enten ved at et barnet/den unge fortæller det, at forældrene tager kontakt, eller en kollega til den ansatte får mistanke.
MEDARBEJDER OG LEDERS OPGAVER?

Noter hændelsen eller mistanken ned. Er det forældre, der kommer til dig med en mistanke, så bed forældrene om at nedskrive deres samtale med barnet - gerne sammen med dig.

Medarbejderen har ansvar for at kontakte nærmeste leder og orientere om hændelsen eller mistanken. Hvis mistanken er rettet mod lederen, skal du som medarbejder rette henvendelse til områdechefen, som har ansvar for at underrette direktøren for Børne- og Ungeforvaltningen.

Leder vurderer de oplysninger, der er kommet i hænde, og vurderer tyngden af den skriftlige og mundtlige viden, du har fået. Hvad er observeret? Hvornår er det observeret? Hvor er det observeret? Og hvilke personer er involveret?

Lederen retter henvendelse til områdechefen og personalekonsulenten i Børne- og Ungeforvaltningen.

Områdechefen har ansvar for at kontakte Tværgående Leder i Familie- og Handicapafdelingen.

Tværgående leder vil i samråd med repræsentant fra Familie & Forebyggelse, Uddannelse & Læring eller Dagtilbud, planlægge det videre forløb i forhold til afholdelse af børnesamtale, orientering til forældrene, behandling af personalet etc.

Herefter vil det blive vurderet, om der skal indkaldes til et Task Force møde.

Task Force inddrages så tidligt i forløbet som muligt for at sikre den fornødne tværfaglige koordinering og objektive vurdering af sagens oplysninger.

Opgaven for Task Force er at vurdere og drøfte sagens oplysninger samt planlægge, koordinere og beslutte det videre forløb. Task Force beslutter, om der skal ske politianmeldelse, håndtering af den ansatte, håndtering af presse, kontakt til forældrene, øvrige personale og forældre i skolen/institutionen.

Task Force- gruppen består af følgende personer:

Tværgående leder i Familie- og Handicapafdelingen (formand og referent)

Efterforsker fra Sydøstjyllands Politi

Teamleder og evt. rådgiver fra Familie- og Handicapafdelingen

Psykolog fra Tværfagligt Center for Børn og Unge (ved mistanke om seksuelle overgreb)

Lederen fra ansættelsesstedet

Områdechefen (Dagtilbud, Uddannelse & Læring eller Familie & Forebyggelse)

Konsulent fra fagafdelingen

Personalekonsulent fra Personaleadministrationen i Børne- og Ungeforvaltningen.

Vigtige telefonnumre og links

Bilag til handlevejledningen
Åbn alle

Bilag 1

ALMINDELIG OG SKÆRPET
UNDERRETNINGSPLIGT
ALMINDELIG UNDERRETNINGSPLIGT
(Serviceloven § 154)
For alle borgere gælder, at de har pligt til at underrette de sociale myndigheder, hvis de "får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år fra forældres eller anden opdragers side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare".

SKÆRPET UNDERRETNINGSPLIGT
(Serviceloven § 153)
Personer, der udøver offentlig tjeneste eller offentligt hverv, har skærpet underretningspligt, hvilket betyder, at hvis du får kendskab til eller grund til at antage, at et barn eller ung under 18 år har været udsat for overgreb (SEL § 153, stk. 1 nr. 4), skal der foretages underretning.

Bilag 2

DEFINITION AF BEGREBER
- HVAD ER PSYKISKE, FYSISKE OG SEKSUELLE OVERGREB?
For at kunne observere og reagere på viden eller mistanke om overgreb er det nødvendigt at definere, hvad der forstås ved overgreb.
Overgreb kan være vold af fysisk eller psykisk karakter eller seksuelle overgreb. Tilfælde af magtanvendelse efter voksenansvarsloven falder udenfor denne handleplan.
I handleplanen har vi valgt at anvende de definitioner på seksuelle overgreb og vold, som henholdsvis SISO og Socialstyrelsen anvender. I handleplanen arbejdes der med udgangspunkt i, at overgreb er udtryk for vold mod et barn, og at dette kan være i form af enten fysisk, psykisk eller seksuel vold. I det følgende vil der imidlertid i definitionsmæssig sammenhæng blive præsenteret særskilte definitioner for henholdsvis seksuelle overgreb og overgreb omhandlende fysisk og psykisk vold.

DEFINITION AF SEKSUELT OVERGREB
„Der er tale om et seksuelt misbrug, når et barn inddrages i seksuelle aktiviteter, som det ikke kan forstå rækkevidden af, udviklingsmæssigt ikke er parat til, og derfor ikke kan give tilladelse til og / eller aktiviteter af denne karakter, der overskrider samfundets sociale og retslige normer". (C.H. Kempe )

Et seksuelt overgreb kan involvere fysisk kontakt
- fx at krænkeren blotter sine kønsdele, kigger på eller berører bestemte dele af offerets krop eller opfordrer offeret til at deltage i seksuelle handlinger. Overgreb kan også være, at offeret
tvinges til at klæde sig af, tvinges til at se på pornografiske billeder, eller at offeret udsættes for seksuel chikane.

Der er således tale om overgreb når:
Barnet eller den unge ikke kan forstå, ikke er modent til eller ikke kan give samtykke til en seksuel handling.
Der sker en krænkelse af barnets eller den unges integritet.
Den krænkende part udnytter barnets eller den unges afhængighed eller egen magtposition.
Den seksuelle handling baserer sig på krænkerens behov.

Ethvert overgreb skal tages alvorligt, og det kan aldrig være barnets egen skyld, at det udsættes for et overgreb.
Det er samtidigt vigtigt at være opmærksom på, at uanset om mistanken viser sig grundløs eller ikke får et retsligt efterspil, har man stadig at gøre med et barn eller en ung, der har udvist signaler eller tegn, der tyder på overgreb. Et barn, der udviser sådanne signaler, er et barn i mistrivsel og barnet / den unge vil have behov for professionel hjælp.

HVAD SIGER LOVEN?
Straffemæssigt er området seksuelle overgreb opdelt i fem forskellige hovedgrupper. Det drejer sig om følgende paragraffer i Straffeloven :

§ 210. Incest. Det vil sige samleje med slægtning i nedadstigende linje eller samleje mellem bror og søster.
§ 216. Voldtægt. Tvinger sig til samleje med vold eller trussel om vold.
§§ 222-224. Samleje eller anden kønslig omgang med et barn under 15 år. Aldersgrænsen er 18 år, hvis den pågældende er betroet til undervisning eller opdragelse.
§ 224. Køb af seksuel ydelse fra personer under 18 år.
§ 232, 235. Blufærdighedskrænkelse (blotteri, beføling, beluring, verbal uterlighed) samt optagelse, besiddelse og udbredelse af fotos / film mv. af person under 18 år.

De ovennævnte straffemæssige paragraffer retter sig i sammenhængen her mest mod børn under 15 eller 18 år. Kategorierne vurderes at være så tydelige, at de også er beskrivende for, hvad der forstås ved seksuelle overgreb.

DEFINITION AF VOLD
„Vold er en handling eller trussel, der - uanset formålet - er egnet til eller skader en anden persons integritet, eller som skræmmer, smerter eller skader personen. Volden kan have samme effekt på andre personer, der overværer eller overhører handlingen. Volden kan både være
en bevidst handling eller en handling, der sker i affekt."
„Uanset typen af vold, der begås mod et barn, så er der tale om en adfærd fra forældrene eller andre omsorgsgivere, som er ødelæggende for eller forhindrer udviklingen af et positivt selvbillede hos barnet. Enhver form for vold bringer barnets udvikling og sundhed i fare. Vold er udtryk for, at barnet ikke frivilligt indgår i den handling, der begås mod barnet."

Straffemæssigt er vold opdelt i en række kategorier af strafbare handlinger med beskrivelse af tilhørende strafferammer.

Det drejer sig om følgende paragraffer i Straffeloven:
§ 244. Den, der øver vold eller på anden måde angriber en andens legeme, straffes med bøde eller fængsel indtil 3 år.
§ 245. Den, der udøver et legemsangreb af særligt rå, brutal eller farlig karakter eller gør sig skyldig i mishandling, straffes med fængsel indtil 6 år. Har et sådan legemsangreb haft betydelig skade på legeme eller helbred til følge, skal dette betragtes som en særligt skærpende omstændighed.
§ 245a. Den, som ved et legemsangreb med eller uden samtykke bortskærer eller på anden måde fjerner kvindelige ydre kønsorganer helt eller delvis, straffes med fængsel indtil 6 år.
§ 246. Har et legemsangreb været af en så grov beskaffenhed eller haft så alvorlige skader eller døden til følge, at der foreligger skærpende omstændigheder, kan straffen stige til fængsel i 10 år.

Når det drejer sig om fysisk vold mod børn, gælder ovennævnte straffelovsbestemmelser. Dertil kommer, at revselsesretten blev afskaffet ved lov i 1997, hvorefter det blev ulovligt at slå sine børn. Psykisk og fysisk vold mod børn er ikke tilladt.

Det kan nu ses i forældreansvarsloven § 2 stk. 2, hvori der står, at barnet har ret til omsorg og tryghed. Det skal behandles med respekt for sin person og må ikke udsættes for legemlig afstraffelse eller anden krænkende behandling.

Da straffebestemmelserne omhandlende vold ikke er tydeligt beskrivende for, hvad der forstås ved voldelige overgreb, uddybes det i det følgende.

Fysisk vold kan for eksempel være at blive udsat for kropslig smerte gennem slag, spark, brænde- mærkning, skoldning, kvælertag eller anden form for straf, hvor barnet rammes direkte på kroppen. Det kan være voldsom rystelse af mindre børn, hvilket kan føre til hjerneskader. Omskæring af børn er også vold.

Psykisk vold kan eksempelvis være følelsesmæssig afvisning, trusler om at blive forladt, trusler om straf og indespærring, at blive nedgjort eller udsat for anden nedværdigende behandling. Det er også psykisk vold for barnet at bevidne fysisk vold mod en af sine nære omsorgspersoner.
Psykisk vold kan endvidere være omfattende omsorgssvigt, som ses ved, at barnets grund- læggende behov ikke bliver tilgodeset af dets omsorgspersoner.

[4] SISO er Socialministeriets Videnscenter for Sociale indsatser ved Vold og Seksuelle Overgreb mod børn.

[5] Kempe, H.C: Child Abuse(paper) & Developing Child, udgivet af Harward university Press, July 1978

[6] Nr. 1156 af 20/09/2018. Bemærk, der sker løbende ændringer til denne lov, som kan ses på www.retsinfo.dk.

[7] Kilde: Voldsnetværket i Servicestyrelsen, 2009.

[8] Forældreansvarsloven lov nr. 1417 af 01/12/2017.

Bilag 3

Bekymringsbarometer
Ved bekymring:
En bekymring er en oplevelse af, at barnet ikke trives uden at have konkret viden om hvorfor. Bekymringen alene bør derfor i første omgang føre til skærpet observation af barnet/den unge i en periode og evt. samtale med forældrene, medmindre bekymringen går på, om forældrene begår overgreb mod barnet/den unge.

Sager som denne skal ALTID drøftes med nærmeste leder og evt. socialfaglig rådgiver.

Ved mistanke:
Mistanke forstås som mere end blot en bekymring. Mistanken handler fx om, at barnet/den unge har været udsat for en seksuel grænseoverskridende adfærd eller fysisk eller psykisk voldelig handling fra enten en voksen eller et andet barn. Mistanken kan opstå på baggrund af en nærmere observation af barnet, barnets egne udsagn om hændelser, der har fundet sted, udsagn fra andre, eller oplysninger man har fået fra anden side.

Sager som disse skal ALTID drøftes med nærmeste leder og evt. socialfaglig rådgiver og fører som hovedregel til underretning. Der kan søges råd og vejledning hos Familie- og Handicapafdelingen på tlf. 76 81 51 16.

Ved konkret viden:
Konkret viden er de situationer, hvor et barn har været udsat for overgreb begået af en eller flere personer. Viden kan komme fra barnet selv, vidner, fysiske tegn eller fra tilståelse fra krænkeren.

Disse sager kræver øjeblikkelig handling og skal ALTID drøftes med nærmeste leder som det første. Herefter underretter leder Familie- og Handicapafdelingen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Handlevejledning ved mistanke om overgreb mod børn og unge - Vejle Kommune

# data[].attributes.attachment_link.description
Overgreb kan have vidtrækkende konsekvenser for børn og unge. Som fagpersoner i Vejle Kommune har vi ansvaret for at forebygge, at børn og unge ikke udsættes for overgreb og bidrage til, at vi så tidligt som muligt bliver opmærksomme og reagerer, hvis børn og unge udsættes for overgreb.