# data[].attributes.body
‘Post-truth’ was nominated word of the year by Oxford dictionaries in 2016, to describe ‘circumstances in which objective facts are less influential in shaping public opinion than appeals to emotion and personal belief ‘. A year later, Collins dictionaries declared ‘fake news’ to be the next word of the year, to refer to ‘false, often sensational, information disseminated under the guise of news reporting’.

# data[].attributes.headline
PROPAGANDA, PSYCHOLOGICAL WARFARE AND IPSO

# data[].attributes.subject
PROPAGANDA, PSYCHOLOGICAL WARFARE AND IPSO

# data[].attributes.body
Propaganda is aimed at broad persuasion, psychological warfare at specific reactions (disbelief and surrender), and IPSO at persuading a certain group of people, ideally from the highest levels of leadership, to take specific actions.

# data[].attributes.headline
Identify where propaganda, psychological warfare and IPSO are present

# data[].attributes.subject
Identify where propaganda, psychological warfare and IPSO are present

# data[].attributes.body
Визначте , де наявна пропаганда, психологічна війна та ІПСО (1,2,3)

# data[].attributes.headline
Fake news related to the destruction of the Kakhovka Hydroelectric Power Plant (HPP), particularly in the Kherson region, was actively spread during this catastrophe, especially in the context of accusations made by various parties.                                                  

# data[].attributes.subject
Fake news related to the destruction of the Kakhovka Hydroelectric Power Plant (HPP), particularly in the Kherson region, was actively spread during this catastrophe, especially in the context of accusations made by various parties.                                                  

# data[].attributes.body
Russian Disinformation:

Russian occupying forces accused Ukraine of shelling the HPP using rockets. However, Ukrainian officials and international experts stated that the destruction resulted from deliberate actions by the occupiers, who had mined the facility as early as April 2022.

Additionally, Russian media attempted to downplay the scale of the environmental and humanitarian consequences of the destruction.

Sources:

Wikipedia

Radio Svoboda

# data[].attributes.headline
Як працювати за методом CRAAP для оцінки джерел

# data[].attributes.subject
Як працювати за методом CRAAP для оцінки джерел

# data[].attributes.body
Метод CRAAP допоможе зрозуміти, чи можна довіряти інформації, яку ви знайшли. Це простий алгоритм, який складається з п’яти питань:

1. Currency (Актуальність)

Перевірте дату публікації. Чи ця інформація не застаріла?

Наприклад: Чи підходить вона для вашої теми зараз?

2. Relevance (Доречність)

Чи відповідає це джерело вашій темі або завданню?

Подумайте: Чи зрозумілий вам цей текст? Чи знайдете тут потрібну інформацію?

3. Authority (Авторитетність)

Хто автор? Це експерт, організація чи хтось невідомий?

Пошукайте: Чи є інформація про автора (біографія, досвід)?

4. Accuracy (Точність)

Чи є факти, посилання на інші надійні джерела? Чи є помилки?

Переконайтесь, що це не лише чиїсь думки, а підтверджені дані.

5. Purpose (Мета)

Навіщо це написано? Для інформування, реклами чи маніпуляції?

Перевірте: Чи є в тексті емоційні фрази або прихована мета?

Як це робити на практиці:

1. Візьміть статтю чи сайт, який ви знайшли.

2. Пройдіться по кожному пункту CRAAP.

3. Якщо більшість пунктів викликає сумніви – знайдіть інше джерело.

Приклад:
Ви знайшли сайт з інформацією про зміну клімату. Давайте перевіримо:

Дата: Інформація опублікована 5 років тому.

Тема: Підходить, бо вона про довкілля.

Автор: Автор невідомий, але сайт належить відомій організації.

Факти: Є графіки та посилання на наукові дослідження.

Мета: Інформувати про проблему, без маніпуляцій.

Результат: Цей сайт можна використовувати! 🎉

# data[].attributes.headline
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.subject
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.body
Заповніть таблицю

# data[].attributes.headline
Оцінка джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.subject
Оцінка джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.body
Висновок:

Radio Svoboda є більш надійним джерелом, оскільки це перевірене медіа, що дотримується журналістських стандартів.

Wikipedia можна використовувати як відправну точку, але необхідна додаткова перевірка посилань і фактів.

Ці джерела добре підходять для аналізу російських дезінформаційних кампаній і їхнього впливу на екологічну кризу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Приклад оцінки інформації

# data[].attributes.attachment_caption
Нюнькіна Тетяна 823 група

# data[].attributes.body
Завдання 1 - прочитала.

Завдання 2 - 1) Пропаганда; 2) ІПСО; 3) Психологічна війна.

Завдання - Ознайомилася.

Завдання 3 - Ось стаття: https://ecoaction.org.ua/1500-vypadkiv-shkody-dovkilliu.html?gad_source=1&gclid=Cj0KCQiAuou6BhDhARIsAIfgrn7PIzebtpNsXu_u2E3GSd9pagN5_ux1K1dpFnXfMFlWWtfiaLZyRSwaAipQEALw_wcB

Завдання - таблицю прикріпила.

# data[].attributes.attachment_caption
Божонок Даша 823 група

# data[].attributes.headline
завдання 1-прочитала

# data[].attributes.body
завдання 1-прочитала

завдання 2-1)ІПСО,2)психологічна війна,3)пропаганда

завдання-ознайомилась

завдання 3-стаття:https://ecoaction.org.ua/1500-vypadkiv-shkody-dovkilliu.html?gad_source=1&gclid=Cj0KCQiAuou6BhDhARIsAIfgrn7PIzebtpNsXu_u2E3GSd9pagN5_ux1K1dpFnXfMFlWWtfiaLZyRSwaAipQEALw_wcB

завдання-таблицю прикріплено

# data[].attributes.attachment_link.title
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP.docx

# data[].attributes.headline
Book Creator "How to Recognize Environmental Fake News: Manipulations about Ukraine's Environment in Russian Propaganda"

# data[].attributes.subject
Book Creator "How to Recognize Environmental Fake News: Manipulations about Ukraine's Environment in Russian Propaganda"

# data[].attributes.body
"Let's collaborate! You can add your ideas or the results of your completed tasks."

# data[].attributes.attachment_link.title
“How to Recognize Environmental Fake News: Manipulations about Ukraine’s Environment in Russian Propaganda”

# data[].attributes.attachment_link.description
This interactive book was created by students as part of the project “How to Recognize Environmental Fake News: Manipulations about Ukraine’s Environment in Russian Propaganda.” It contains real examp

# data[].attributes.headline
Єлизавета Сорочан 

# data[].attributes.body
Єлизавета Сорочан

# data[].attributes.body
1 propaganda

2 psychological warfare

3IPSO

Vasilieva Elizaveta

# data[].attributes.body
1 - psychological warfare

2 - propaganda

3 - IPSO

Гуменюк Костянтин

# data[].attributes.headline
Гуменюк Костянтин<

# data[].attributes.body
Гуменюк Костянтин

посилання на статтю https://www.epravda.com.ua/publications/2024/10/9/720186/

# data[].attributes.attachment_link.title
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP.docx

# data[].attributes.headline
Коваленко К.

# data[].attributes.subject
Коваленко К.

# data[].attributes.attachment_link.title
К.К. Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.attachment_link.title
Бражник О.Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.body
Borodata Alina

Currency - Yes, the information is relevant

Relevance - Yes, the information corresponds to the topic

Authorіty - Wikipedia

Accuracy - Information may not be accurate

Purpose - To inform people

# data[].attributes.headline
Evaluating Sources using CRAAP by Weller Library

# data[].attributes.subject
Evaluating Sources using CRAAP by Weller Library

# data[].attributes.body
By the end of this video you will learn about using the CRAAP evaluation method for evaluating sources for your research.

# data[].attributes.headline
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.subject
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.body
Бражник О.

# data[].attributes.attachment_link.title
Таблиця для оцінки достовірності джерел за методом CRAAP

# data[].attributes.body
Currency - Yes, the information is relevant

Relevance - Yes, the information corresponds to the topic

Authorіty - Wikipedia

Accuracy - Information may not be accurate

Purpose - To inform people