# data[].attributes.body
KICMENA MOZDINA je duga nervna cev koja polazi od mozga i spusta se kroz kicmeni kanal.
Na prednjem delu prelazi u produzenu mozdinu a na zadnjem postaje sve tanja.Zavrsava se tankim vlaknom, koje prolazi kroz trticni prsljen kicmenice.Spolja je obavijena  sa 3 ovojnice( MENINGE) koje imaju zastitnu i metabolicku ulogu.
Na poprecnom preseku kroz kicmenu mozdinu uocavaju se:
SIVA MASA u obliku leptira u unutrasnjosti, na kojoj se razlikuju prednji, zadnji  i bocni rogovi.
BELA MASA OKO SIVE MASE

CENTRALNI KANAL ispunjen cerebrospinalnom tecnoscu

ZADNJI ROGOVI, sadrze senzitivne centre,od kojih polaze senzitivna nerva vlakna. Nalaze se na dorzalnoj(ledjnoj strani)
PREDNJI ROGOVI,su kraci i siri i sadrze motorne centre, od kojih polaze motorna nervna vlakna.Nalaze se na ventralnoj strani
U BOCNIM ROGOVIMA su smesteni centri autonomnog nervnog sistema

BELU MASU cine mijelizovana nervna vlakna grupisana u nervne TRACTUSE (puteve).Ovim  vlaknima se provode impulsi ka mozgu i od mozga ka organima.
UZLAZNI PUTEVI nose informacije sa periferije ka visim delovima centralnog nervnog sistema.
SILAZNI PUTEVI nose informacije od mozga  ka nizim delovima CNS-a i periferiji
Najvazniji silazni put je PIRAMIDALNI PUT, kojim se prenose imformacije iz kore velikog mozga, kroz kicmenu mozdinu, do misica.Ovaj put omogucava ostvarivanje voljnih pokreta.Piramidalni putevi se ukrstaju u produzenoj mozdini. Zato leva polovina mozga kontrolise rad misica na desnoj strani i obrnuto.

# data[].attributes.body
ZAJEDNICKIM RADOM NERVNOG I  ENDOKRINOG SISTEMA ODRZAVA SE STABILNA UNUTRASNJA SREDINA /HOMEOSTAZA
NERVNI SISTEM "SKUPLJA" SVE INFORMACIJE I OMOGUCAVA BRZE REAKCIJE ORGANIZMA - NERVNA REGULACIJA. ON DELUJE NA ENDOKRINI SISTEM, KOJI SVOJU ULOGU OSTVARUJE PREKO HORMONA. HORMONI SE IZLUCUJU U KRV I ZA NJIHOVO DELOVANJE POTREBNO JE VISE VREMENA, DOK STIGNU DO CILJNIH CELIJA, ALI OSTVARUJU DUGOTRAJNI EFEKAT - HUMORALNA REGULACIJA

# data[].attributes.body
Nadbubrežna žlezda se nalazi iznad bubrega, kao kapica piramidalnog oblika i sadrži dva dela: koru i srž. Nadbubrežne žlezde se javljaju kod svih kičmenjaka osim amfioksusa.
Srž luči kateholamine: noradrenalin (norepinefrin) i adrenalin (epinefrin). Adrenalin kontroliše simpatički nervni sistem, povećava nivo šećera u krvi pretvaranjem glikogena u glukozi i reguliše telesnu temperaturu homeoterama. Deluje na srce, ubrzavajući njegov rad i dovodi do povećanja pritiska, tako da njegova koncentracija raste u stresnim situacijama.
Kora nadbubrežne žlezde je neophodna za život. .
Luči veliki broj hormona koji su steroiidne prirode i koji mogu da se grupišu u: hormone koji regulišu promet mineralnih materija, mineralokortikoide, hormone koji regulišu promet šećera- glukokortikoide, i hormone koji regulišu polne hormone, androgene.

U mineralokortikoide spadaju aldosteron i deoksikortikosteron. Mineralokortikoidi regulišu balans elektrolita i količine tečnosti u organizmu. Ove efekte aldosteron ostvaruje na nivou kanalića bubrega tako što povećava reasorpciju jona Na i vode, i pojačava ekskreciju jona K. Najvažniji glukokortikoid i su kortizol i hidrokortizol koji regulišu metabolizam ugljenih hidrata. Na njihovu sekreciju utiču ACTH hipofize.
Nedovoljno lučenje hormona izaziva Adisonovu bolest,  za koju je karakteristična bronzana boja, kao i poremećana koncentracije Na i K u krvi. Ako je lučenje nedovoljno, dolazi do smanjenja koncentracije jona Na i Cl u krvi i povećanja koncentracije jona K, nastaje opšta slabost, pad pritiska i usporeno disanje.

# data[].attributes.body
Paraštitna žlezda sisara je srasla sa štitnom žlezdom. Neophodna za život jedinke, njeno uklanjanje dovodi do smrti usled grčenja mišića koji učestvuju u disanju. Njen hormon paratiroidni hormon reguliše promet kalcijuma i fosfora i u krvi, a podiže nivo jona kalcijuma i tako utiče na razvoj koštanih ćelija. Nedovoljno lučenje hormona dovodi do pada koncentracije kalcijuma u krvi i tetanusa mišića, poremećaja u kostima i zubima i istovremeno do povećanja koncentracije fosfora. Povećano lučenje hormona dovodi do pada koncentracije fosfora i porasta koncentracije kalcijuma, što dovodi do deformacije kostiju. U regulaciji prometa kalcijuma učestvuje i D vitamin.

# data[].attributes.body
Štitna žlezda / nalazi se kod sisara ispod hrskavice grkljana, sa prednje strane vrata, sa obe strane dušnika. Sastoji se iz dva režnja.
Luči dva hormon: tiroksin (T4) i trijodtironin (T3). Njihova sekrecija se nalazi pod uticajem TSH, prednjeg režnja hipofize, ali i faktora rasta. Ovi hormoni regulišu promet materija u organizmu, ubrzavaju metabolizam.
Nedovoljno lučenje tiroksina dovodi do zaostajanja u rastu životinje, a kod čoveka i do mentalne retardacije.
Kod ljudi povećano lučenje hormona dovodi do Bazedovljeve bolesti.
U tiroidei se sintetišu i kalcitonin  i somatostatin koji se egzocitozom oslobađaju u krv. Kalcitonin smanjuje nivo kalcijuma u krvi.

# data[].attributes.body
ENDOKRINI SISTEM COVEKA, cine endokrine zlezde, koje su u sprezi sa nervnim sistemom.
Pravilan rad i lucenje hormona  u odredjenim koncentracijama  regulise se MEHANIZMOM POVRATNE SPREGE.
Ukoliko dodje do poremecaja  u njihovom radu, to moze rezultirati ili povecanjem lucenja -HIPERFUNKCIJA  hormona ili smanjenjem lucenja hormona -HIPOFUNKCIJA hormona
Glavni kontrolni centri su HIPOFIZA I HIPOTALAMUS, koji uvek idu zajedno. Nalaze se u mozgu, povezani su preko hipotalamusno-hipofizne drske. Imaju centralnu uloguu kontroli rada endokrinih zlezda , tako da su i funkcionalno i anatomski povezane.
HIPOTALAMUS preko neurona dobija informacije o stanju u unutrasnjoj i spoljasnjoj sredini . Informacije dolaze u vidu nervnih impulsa ili preko glasnika -NEUROTRANSMITERA.
U hipotalamusu se stvaraju hormoni  koji uticu na rad HIPOFIZE . Hormoni hipotalamusa zovu se oslobadjajuci jer uticu na oslobadjanje hormona hipofize

# data[].attributes.body
Hipofiza se smatra najznačajnijom endokrinom žlezdom, jer svojim hormonima reguliše aktivnost drugih endokrinih žlezda. Međutim ako se posmatra delovanje nervnog i endokrinog sistema zajedno, onda hipotalamus ima glavnu regulatornu ulogu u funkcionisanju većine endokrinih žlezda.  U Endokrine organe i koji su u bliskoj vezi sa mozgom spadaju: hipofiza i epifiza.
Hipofiza je endokrina žlezda čija je težina kod čoveka oko 0,5g i smeštena je u turskom sedlu. Preko svoje peteljke (infundibulum) hipofiza je vezana za hipotalamus (deo diencefalona).
Ima dva  dela: prednji režanj adenohipofizu koja je ždrelnog porekla i  zadnji režanj neurohipofizu,  koja je neuralnog porekla

ADENOHIPOFIZA LUCI HORMONE KOJI DELUJU NA ENDOKRINE ZLEZDE DA LUCE SVOJE HORMONE

Zajedno se nazivaju TROPINI
Kortikotropni ili adenokortikotropni hormon (ACTH) stimuliše aktivnost kore nadbubrežne žlezde.
Tireostimulirajući hormon TSH, utiče na štitnu žlezdu da luči tiroksin.
Gonadotropni hormoni imaju efekat na muške i ženske polne organe. Kod ženki, FSH utiče na stvaranje estrogena u folikularnim ćelijama, a LH utiče na pucanje de Grafovog folikula i lučenje estrogena i progesterona žutog tela. Kod mužjaka LH deluje na Lajdigove ćelije da sintetišu androgene, a FSH stimuliše spermatogenezu.
Druga vrsta hormona adenohipofize deluje na celije koje ostvaruju svoju funkciju. Tu spadaju:
Prolaktin,  kod sisara utiče na stvaranje mleka u dojkama i ispoljavanje seksualnih karakteristika
Hormon rasta , deluje direktno na hrskavicavo i kostano tkivo.
Ukoliko dodje do hipersekrecije hormona rasta, kod odraslih, javlja se bolest akromegalija.
Hipofunkcija dovodi do patuljastog rasta.

Vazopresin i oksitocin se sintetišu u međumozgu i duž aksona se transportuju u neurohipofizu, odakle se izlučuju u  krvotok.

VAZOPRESIN učestvuje u koncentrovanju mokraće i regulaciji osmotskog pritiska, dovodi do konstrikcije krvnih sudova i povišenja pritiska. OKSITOCIN deluje na gravidni uterus, omogućuje kontrakcije pri porođaju, a deluje i na mlečne žlezde.
Regulacija lucenja hormona  hipotalamusa, koji uticu na regulaciju lucenja hormona adenohipofize, ostvaruje se po principu NEGATIVNE POVRATNE SPREGE

# data[].attributes.body
| SREDNJI MOZAK | centar za uspravan hod, zajedno sa antigravitacionim leđnim mišićima Centar refleksnih radnji, centar za akomodaciju očnog sočiva, centar za pokretanje mišića očne jabučice, centar za parasimpatičke inervacije svinktera zenice. Srednji mozak-razvijen kod nižih kičmenjaka, kod čoveka iz srednjeg mozga polaze III, IV iV očni nerv.
| MALI MOZAK | veza između malog mozga i velikog mozga, Mali mozak je razvijen kod ptica i sisara  centar za ravnotežu i pokrete tela
| MEĐUMOZAK TALAMUS     HIPOTALAMUS | relejna stanica za dešifrovanje informacije iz nižih delova mozga odgovoran je za emotivno ponašanje pojedinca, povreda dovodi do nekontrolisanog plača ili smeha.U međumozgu se nalazi hipofiza i epifiza.  učestvuje u kontroli mišića lica, pa poremećaj dovodi do takozvane pojave « lica maske» ( stalno isti izraz lica)  utiče na rad  većine endokrinih žlezda, Pod uticajem oslobađajućih faktora hipofiza luči: FSH,  LH,  prolaktin, TSH, ACTH, STH .  uloga u emotivnom ponašanju. sa produženom moždinom gradi serotoninergični put. Hipotalamus dovodi do lučenja dopamina, koji izazivaju zapadanje u san, centar za sitost i glad,  centar za termoregulaciju,  kontroliše osmotski pritisak kao i žeđ,  centar za VNS
| KIČMENA MOŽDINA | ushodni putevi od receptora preko kičmene moždine do mozga nishodni putevi- piramidalni i kortikospinalni povezuju centralni mozak sa efektorima centri mnogih refleksa: refleks hodanja, centar tabanskog refleksa, centar patelaralnog refleksa, centar pražnjenja mokraćne bešike i debelog creva.
| PRODUŽENE MOŽDINA | ukrštaju se ushodni i nishodni putevi (leva strana mozga inerviše desnu stranu tela i obrnuto.). čvor života- produžena moždina deo gde se nalazi centar za disanje i rad srca (udisal-medula izdisaj-pons). centar za regulisanje krvnog pritiska centar refleksnih radnji vezanih za ishranu gutanje, žvakanje, lučenje pljuvačke, povraćanje i za odbranu,  odbrambene mehanizme-kijanje, kašljanje, treptanje, plač centar za lučenje neurotransmitera zajedno sa hipotalamusom  centar vegetativnog nervnog sistema kao što je  centar za parasimpatičku  inervacija vagusa koji usporava rad srca
| VELIKI MOZAK | centar više nervne delatnosti (mišljenje, pamćenje, govor-Brokino polje) somatosenzorna zona, čeoni deo temenog lobusa-motorika, kontroliše rad ostalih delova mozga, U čeonom i temenom delu kore velikog mozga nalaze se centri motornih aktivnosti , Centar za govor-u levoj hemisferi, Bočno u kori velikog mozga –centar za miris. U slepoočnom delu-centar za sluh, Seksualna funkcija pod kontrolom velikog mozga. U potiljačnom delu velikog mozga-cntar za vid,U ventromedijalnim jedrima hipotalamusa nalaze se centri za sitost, pamćenje, Kod viših suvozemnih kičmenjaka i kod vodozemaca postoje 4 komore. Prvi glaveni moždani nerv je mirisni

# data[].attributes.body
AUTONOMNI NERVNI SISTEM je deo pokretačkog PERIFERNOG  nervnog sistema koji prvenstveno inerviše unutrašnje organe. On je uključen u regulaciju krvnog pritiska, srčanog ritma, aktivnosti gastrointestinalnog trakta, lučenja crevnih sokova, pražnjenja mokraćne bešike, znojenja, održavanja telesne temperature. Neke od ovih aktivnosti ANS kontroliše u celosti, a druge delimično. Ni na jednu od ovih funkcija čovek ne može uticati svojom voljom a autonomni sistem ih ostvaruje kontrolom aktivnosti žlezda, glatke i srčane muskulature.

Većinu organa inervišu dvojaka simpatička vlakna koja imaju antagonističko dejstvo.
Fiziološki razlikujemo simpatički i parasimpatički sistem

Simpatikus ubrzava rad srca, širi krvne sudove-povećava cirkulaciju-povečava krvni pritisak, povećava koncentraciju glukoze u krvi i skuplja zenice.
Parasimpatikus deluje antagonistički širi zenice, usporava rad srca.. Pri spavaju aktivan je parasimpatikus

# data[].attributes.body
VIDNA ZONA SE NALAZI U POTILJACNOM  REZNJU.
Ostecenje ove zone  izaziva slepilo, a ostecenje asocijativne vidne zone onemogucava razumevanje onoga sto vidimo

# data[].attributes.body
PRIMARNA SLUSNA ZONA NALAZI SE U GORNJEM DELU SLEPOOCNOG REZNJA . PRISTIGLA INFORMACIJA SE OBRADJUJE U ASOCIJATIVNOJ SLUSNOJ ZONI, KOJA JE VEOMA PLIZU PRIMARNE SLUSNE ZONE I ZOVE SE VERNIKEOVA ZONA.
Ostecenja ove zone  dovode do slabog razumevanja i nejasnog govora

# data[].attributes.body
SENZORNA ZONA  se nalazi u temenom reznju,iza centralne brazde. Sve senzorne informacije detektuju receptori,prolaze kroz talamus i salju se do ove zone..i za ovu zonu se moze konstruisati motorni coveculjak, gde najvei deo mape  zauzimaju delovi tela sa najvise receptora ( koza , prsti, usne..)

MOTORNA I SENZORNA ZONA,su veoma blizu ,deli ih samo centralna brazda .
Motorni korteks omogucava  da izvrsimo neki pokret, npr uzmemo solju caja ali senzorni korteks omogucava da razumemo koliko je soljica vrucaa ili teska.
U temenom reznju  leve hemisferev nalaze se centri vezani za govor i jezik.Ostecenje ovog dela  dovodi do toga da osobe ne mogu da se sete odredjene reci ili imaju problema sa citanjem ili pisanjem  (disleksija i disgrafija)

# data[].attributes.body
MOTORNA ZONA  se nalazi u ceonom reznju,ispred centralne brazde . To je zona koja ucestvuje u izvodjenju voljnih pokreta.Informacije iz ovih centara salju se piramidalnim putevima (koji se ukrstaju u produzenoj mozdini)do misica koje zelimo da pokrenemo.
Mapa pokretljivosti odredjenih delova tela zove se PENFILDOV /MOTORNI COVECULJAK..po kanadskom neurohirurgu koji ju je opisao
U ceonom reznju leve hemisfere nalazi se BROKINA -GOVORNA ZONA. Ostecenje ove zone dovodi do nesposobnosti govora ali osobe mogu da razumeju ono sto je izgovoreno.
ovaj deo je odgovoran za razne tipove razumnog ponasanja ,planiranje , misljenje , razumevanje, donosenje odluka i socijalno ponasanje . Ostecenja regije dovode do promene u ponasanju.

# data[].attributes.body
TELENCEPHALON obavlja najsloženije funkcije nervnog sistema. Telencefalon  zauzima najveći deo lobanjske duplje. Površina mozga čoveka je oko 2200cm a težina mu je  1-1,5kg..  Obavijen je sa 3 opne tvrdom, paučinastom i mekom, koje su prepune krvnih sudova i  koje hrane mozak. 1/3 površine mozga  je vidljiva a 2/3 mozga su u brazdama i vijugama tako da nisu vidljive.
Veliki mozak je dubokom uzduznom pukotinom podeljen na 2 jednake polovine HEMISIFERE koje su povezane snopovima bele mase (komisure).Svaka hemisfera regulise pokretljivost misica na suprotnoj strani tela.
Hemisfere velikog mozga izgradjene su od sive i bele mase .

Siva masa se nalazi  na povrsini velikog mozga i gradi koru ili korteks. Sastoji se od nervnih celija i gradi centre.
Bela masa je smeštena ispred korteksa. Sadrži veliki broj mijelinizovanih nervnih vlakana i ganglija ćelija.
Svaka hemisfera je pukotinama podeljena na reznjeve.
Nekoliko osnovnih režnjeva:
čeoni režanj,  temeni režanj i  potiljačni režanj. Kod viših sisara  diferencira se  slepoočni režanj, a i  insularni režanj  kome nije poznata funkcija) i  limbički režanj  koji se ne vidi.

# data[].attributes.body
Cini grupa razlicitih mozdanih struktura koje se nalaze duboko ispod cerebralnog korteksa a iznad mozdane drske. Zajedno ove strukture uticu na emocije, ponasanje ,motivaciju ucenje i pamcenje.
Glavne komponente limbickog sistema su :TALAMUS,HIPOTALAMUS, BADEMASTA JEDRA I HIPOKAMPUS

BADEMASTA JEDRA , uticu na agresivno ponasanje .Stimulacija ovih jedara izaziva strah,bes,lutnjui anksioznost.Uklanjanjem ovih jedara izaziva pitomo ponasanje i odsustvo straha kao i hiperseksualnost.

HIPOKAMPUS -ima ulogu u formiranju i cuvanju memorije.Ukoliko se osteti hipokampus, ne mogu da se upamte novi dogadjaji ,dok se oni iz detinjstva pamte.
HIPOTALAMUS je glavni kontrolni centar.On utice  na ponasanje tako sto kontrolise autonomni nervni sistem koji moze da se aktivira u uslovima stresa ali i preko hormona koje luci
Uloge HIPOTALAMUSA:
Regulacija endokrinog sistema i homeostaza/
zajedno sa hipofizom kontrolise rad endokrinih zlezda.Hipotalamus luci hormone koji deluju na hipofizu ali luci i vazopresin i oksitocin koji se aksonima transportuju do hipofize , gde se i skladiste
Regulacija vegetativnih organa/se obavlja preko simpatikusa i parasimpatikusa
Termoregulacija/ na promenu temperature, ovi centri se aktiviraju i deluju na razlicite organe ( centar za cuvanje i centar za odavanje toplote)
Regulise potrebu za hranom/ centar za glad i centar za sitost se nalaze u hipotalamusu. Poremecaj ovog centra dovodi do gubitka apetita  ili  nekontrolisanog unosa  hrane
Regulise uzimanje tecnosti/ centar za zedj
Regulise emotivno ponasanje  zajedno sa limbickim sistemom

# data[].attributes.body
je najtanji deo medjumozga. Sastoji se od PINEALNE ZLEZDE koja se nlazi u zadnjem delu epitalamusa i grupe jedara koji pripadaju talamusu. PINEALNA ZLEZDA ILI EPIFIZA podseca na sisarku po cemu je i dobila ime. Ova endokrina zlezda luci hormon MELATONIN, koji regulise cirkardijalni ritam ( budnost i spavanje).Sekrecija melatonina je najveca u toku noci ( omogucava dugo i mirno spavanje i regeneraciju organizma),opada pred zoru i najmanja je u toku dana...
Signali iz mreznjace oka uticu na sekreciju melatonina.

# data[].attributes.body
Podeljen je na talamus i hipotalamus. U predelu diencefalona nalazi se treća moždana komora, pri čemu hipotalamus čini dno treće moždane komore a talamus krov.

TALAMUS se nalazi na leđnoj strani međumozga. Predstavljaju ga jedarne grupacije cilindričnog oblika. Sa zadnje strane je epifiza nastala od pinealnog oka. Jedra u talamusu delimo na;

1. specifična kortikalna relejna jedra

2. nespecifična jedra

3. specifična asocijativna jedra
FUNKCIJA TALAMUSA

1. relejna stanica za dešifrovanje i integraciju  informacija koje stižu  iz nižih delova mozga

2. odgovoran je za emotivno ponašanje pojedinca, povreda dovodi do nekontrolisanog plača ili smeha.

3. učestvuje u kontroli mišića lica, pa poremećaj dovodi do takozvane pojave « lica maske» ( stalno isti izraz lica).
HIPOTALAMUS predstavlja ventralni deo međumozga, nalazi se sa ventralne strane diencefalona, gradi dno treće moždane komore. Ulazi u sastav limbičkog sistema zajedno sa cortexom velikog mozga. Između hipotalamusa i limbičkog korteksa postoji dvosmerna veza.
Pošto hipotalamus i limbički korteks čine funkcionalnu celinu koje regulišu iste funkcije oni se nazivaju limbički sistem. Limbički sistem učestvuje u regulaciji različitih vidova ponašanja. Hipotalamus je u  vezi sa hipofizom preko peteljke-infundibuluma, tako da preko njega dolazi do interakcije između nervnog i endokrinog sistema. Neuroni hipotalamusa šalju aksone prema zadnjem lobusu hipofize, ge dolazi do sekrecije nekih važnih hormona.
Evolutivno je ovaj deo mozga najstariji i kod nižih kičmenjaka prestavlja dobro razvijen centar za takve homeostatske funkcije kao što su kontrola telesne temperature, osmoregulacija, rast, seksualna aktivnost, gladi i žeđi. .

FUNKCIJA HIPOTALAMUSA

1. utiče na rad  većine endokrinih žlezda, tako što stvara oslobađajuće i inhibirajuće faktore, koji deluju na hipofizu i regulišu lučenje njenih hormona, a preko nje i lučenje hormona ostalih endokrinih žlezdi. Oslobađajući faktori hipotalamusa: FSH-folikulostimulirajući hormon, LH- luteinizirajući hormoni, stimulišući faktori na hipofizu da luči prolaktin koji deluje na mlečne žlezde u trudnoći da luče mleko,  TSH (tireostimulirajući hormon) koji deluje na tiroidnu (štitnu ) žlezdu koja luči tiroksin,  ACTH (adenokortikotropni hormon) koji deluje na koru nadbubrežne žlezde da luči svoje hormone,  STH (stimulirajući hormon), hormon rasta, koji utiče na rast celog organizma

2. Hipotalamus utiče na emotivno ponašanje, pa može da dovede do pseudobesnoće (nekontrolisane agresije) kao i manijakalne depresije (bezrazložnog napada straha), što može da dovede do šizofrenije. Šizofrenija se javlja u periodi posle puberteta pa do 45 god. obično se radi o osobama sa visokim IQ.

3. Hipotalamus sa produženom moždinom gradi serotoninergični put. Hipotalamus dovodi do lučenja dopamina, koji izazivaju zapadanje u san, dok produžena moždina luči serotonin, koji takođe izaziva istu reakciju. Nasuprot njima noradrenergični put, produžena moždina luči noradrenalin što dovodi do buđenja

4. centar za sitost i glad

5. centar za termoregulaciju

6. kontroliše osmotski pritisak kao i žeđ. Neurohipofiza je deo hipofize, gde se završavaju nervni završetci neurona koji se nalaze u hipotalamusu (neuronska tela), tako da se u neurohipofizi luče hormoni oksitocin i vazopresin (hormoni hipotalamusa). Vazopresin deluje na centar za žeđ i kontroliše osmoregulaciju, a oksitocin kod žena izaziva kontrakciju materice.

7. centar za VNS

Poremećaji diencefalona:

1. poremećaj talamusa  centra za mimiku lica dovodi do pojave lica maska

2. poremećaj talamusa dovodi do nekontrolisanog smeha i plača

3. poremećaj hipotalamusa dovodi do pseudobesnoće, širenje zenice, ili defanzivno ponašanje

4. u hipotalamusu se nalaze centri za sitost i glad. Poremećaj centra za sitost izaziva hiperfagiju (prežderavanje) a centra za glad hipofagije koja dovodi do anoreksije

5. u hipotalamusu se nalaze centri za žeđ.

1.    hipotalamus učestvuje u regulaciji seksualnih funkcija

# data[].attributes.body
MALI MOZAK se nalazi u zadnjem delu lobanje  I ČINI POTILJAČNI  deo čaure iznad  IV moždane komore.
Po svojoj gradji veoma podseca na veliki mozak. Sastoji se iz dveju polovina- HEMISFERA,leve i desne, izmedju kojih je izduzeni deo CRV.
Za razliku od kičmene moždine i ostalog dela mozga, siva masa je smeštena na površini. Siva masa je na povrsini a bela u unutrasnjosti.
Usled jako naboranog cerebeluma kod sisara bela masa zalazi u prostor između nabora sive mase kore, pa na preseku daje utisak razgranatog drveta-drvo života. U beloj masi su 4 jedra od kojih je najvažniji  nukleus dentatus, koji prima informacije preko moždanog stabla sa receptora kože i prenosi ih kružnom vezom do velikog mozga.
Deli se na tri oblasti: arheocerebellum, najstariji deo koji predstavlja centar za ravnotežu i orijentaciju u prostoru, neocerebellum, najmlađi deo malog mozga u kome je smešten Nucleus dentatus, centar je voljnu motoriku i kordinaciju pokreta. Usled povrede ovog dela dolazi do poremećaja u hodu (geganje) i poremećaja u govoru i paleocerebelum središnji deo u kome se nalazi centar za  održava tonus antigravitacionih mišića.

FUNKCIJE MALOG MOZGA

1.                      deo motornog sistema mozga  uloga u održavanju ravnoteže

2.                      u usklađivanju voljnih pokreta

3.                      u pamćenju motornih radnji, veština

Uskladjivanje pokreta
Kora velikog mozga zadaje komandu za voljne radnje-koji misic da se kontrahuje, kojim intezitetom i koliko dugo.Informacija se salje piramidalnim putem do misica, ali i posebnim putem do malog mozga, tako da je on upoznat sa motornim planom.
Do malog mozga dolaze informacije o polozaju tela,ekstremitetai istegnutosti misica, od razlicitih receptora. Zatim se vrsi poredjenje  motornog  plana sa pokretima, te se povratna informacija iz malog mozga salje u veliki mozak. Veliki mozak na osnovu  pristiglog poremecaja koriguje pokrete.

# data[].attributes.body
PRODUZENA MOZDINA, VAROLIJEV MOST-PONS VAROLI ,SREDNJI MOZAK
PRODUZENA MOZDINA, se nastavlja na kicmenu mozdinu.Slicne je gradje kao i kicmena mozdina, bela masa je spolja a siva unutra.U sivoj masi se nalaze JEDRA PET GLAVENIH NERAVA ( XII, XI, X,  IX i deo jadara VIII). U produzenoj mozdini se ukrstaju PIRAMIDALNI PUTEVI).
Sredisni deo produzene mozdine  zauzima RETIKULARNA FORMACIJA, u kojoj se nalaze centri vaznih vegetativnih funkcija , i ato se produzena mozdina naziva "CVOR ZIVOTA"
ULOGE:

REGULACIJA RADA SRCA (nervus vagus preni impulse koji spontano nastaju u centru za rgulaciju rada srca do SA cvora)

REGULISE PROMER  KRVNIH SUDOVA..(suzavanje i sirenje krvnih sudova direktno utice  na krvni pritisak a indirektno na rad srca)
REGULACIJA DISANJA vrsi se preko centra za udisaj  i centra za izdisaj.

VAROLIJEV MOST / PONS VAROLI..nalazi se izmedju produzene mozdine i srednjeg mozga. U njemu se nalaze JEDRA GLAVENIH NERAVA ( deo VIII, VII, VI, V).Ovaj deo prima senzorne informacije iz glave i lica i uskladjuje motorne funkcije lica (mimiku,pokretanje ocne jabucice , zvakanje, treptanje...)Takodje prima informacije iz unutrasnjeg uha i regulise ravnotezu i polozaj glave
VAROLIJEV MOST JE ODGOVORAN ZA MODIFIKACIJU RITMA DISANJA

SREDNJI MOZAK je najkraci deo mozdanog stabla, koji sa nastavlja na medjumozak.Kroz njega prolazi SILVIJEV KANAL.Na poprecnom preseku se uocava deo iznad kanala koji se naziva TEKTUM.
TEKTUM  grade 4 kvrzce, dve prednje i dve zadnje.
Te donje slušne kvržice provode nervni impuls od moždanog stabla do slepoočnog dela kore velikog mozga.
Gornje vidne kvržice kod nižih kičmenjaka (riba i vodozemaca) predstavlja centar za vid, a kod viših kičmenjaka provode nervni impuls do potiljačnog dela kore velikog mozga i tu je centar refleksije oka.
KVRZICE ZAJEDNO OBEZBEDJUJU OKRETANJE GLAVE I OKA U PRAVCU VIDNIH I SLUSNIH STIMULUSA IZ SPOLJASNJE SREDINE-" STRAZARSKI REFLEKS"

Najveći deo mesencephalona čini TEGMENTUM koji sadrži najviše sive mase.
Tegmentum sadrzi jedra III IV glavenog nerva koji pokrecu ocne jabucice i regulisu otvor zenica.
Oko Silvijevog kanala pruža se retikularna formacija, čiji je najvažniji deo nukleus ruber  ( crveno jedro) koji povezuje aferentne i eferentne  (ushodni i nishodni ptevi) delove kružne veze srednjeg i velikog mozga. Ima ulogu u regulaciji misicnog tonusa i koordinaciji pokreta.

Sa ventralne strane tegmentuma se nalazi supstancija nigra koja je tamnosive boje zbog prisustva melanina u sivoj masi, i ovaj deo je u vezi sa bazalnim jedrima velikog mozga čiji  poremećaj rada dovodi do Parkinsonove bolesti. Ona modulira fine pokrete. Najvise dopmaina proizvodi se u crnoj supstanci.
Ako se odvoji crna i crvena masa srednjeg mozga dolazi do povecanja misicnog tonusa, posebno misica ekstenzora  nogu tako da su noge kruto ispruzene.

# data[].attributes.body
MOZAK je najslozeniji organ, koji prima razlicite informacije iz spoljasnje  i unutrasnje sredine,obradjuje ih i obezbedjuje adekvatnu reakciju.
Mozak je smesten u glavenom regionu i zasticen je kostima lobanje.Obavijen je sa tri opne-MOZDANE OVOJNICE ili MENINGE (tvrdom, mekom i paucinastom).
Ove opne odvajau  mozak od lobanje i ne dozvoljavaju slepljivanje sa kostima.
Izmedju ovojnica  (unutrasnje i srednje ) nalazi se  LIKVOR/ CEREBROSPINALNA TECNOST.Ovo je bistra  bezbojna tecnost, koja amortizuje pokrete i tako stiti mozak.
Iste ove ovojnice nalaze se oko kicmene mozdine a likvor se nalazi u centralnom kanalu kanalu kicmene mozdine i u mozdinama komora mozga.
MOZDANE KOMORE su supljine u mozgu koje su medjusobno povezane i ispunjene likvorom.
Glavna uloga komora je stvaranje likvora, obezbedjenje njegove cirkulacijei pravilnog funkcionisanja CNS-a.
Postoje 4 komore.
Prva i druga komora, nalaze se svaka u po jednoj hemisferi velikog mozga. One su povezane trecom mozdanom komorom.
Treca komora je supljina koja prolazi sredinom medjumozga.Ona je preko dugog i uskog kanala , SILVIJEVOG KANALA, povezana sa cetvrtom  mozdanom komorom.
Cetvrta mozdana komora je u nivou mozdanog stabla i malog mozga, ima otvore kojima likvor prolazi u u prostor izmedju mozdanih ovojnica. Nastavlja se na centralni kanal.
MENINGITIS JE UPALA MOZDANIH OVOJNICA

# data[].attributes.body
SU SINAPSE (veze)  koje se uspostavljaju izmedju neurona u CNS . Jedan neuron je povezan sa nekoliko spotina drugih neurona , a komunikacija se vrsi preko veceg broja neurotransmitera , od kojih neki imaju EKSCITATORNI  aa neki INHIBITORNI efekat. Svaki neurotransmiter poseduje sopstvene receptore za koji se vezuje.
Oslobadjanje neurotransmitera iz presinaptickog neurona i njegovo  vezivanje  za odgovarajuci receptor na postsinaptickoj  membrani mogu izazvati otvaranje jonskih kanala za Na. Ulazak Na izaziva depolarizaciju celije i ekscitatorni efekat. Ukoliko se otvore kanali za K ili Cl  dolazi do hiperpolarizacije postsinapticke membarane i inhibitornog efekta.

# data[].attributes.body
NASTAJE NA MESTIMA GDE JE SIVA MASA ISPRESECANA SNOPOVIMA BELE MASE , TE IMA MREZASTU STRUKTURU ODAKLE JOJ I POTICE NAZIV ( lat. rtikulum-mreza)

# data[].attributes.body
SE SASTOJI OD AKSONA , OBAVIJENIH MIJELINSKIM OMOTACEM , KOJI SU GRUPISANI U SNOPOVE ,NALAZE SE U UNUTRASNJOSTI VELIKOG I MALOG MOZGA DOJ JE U KICMENOJ MOZDINI RASPOREDJENA OKO SIVE MASE

# data[].attributes.body
JE IZGRADJENA OD TELA NERVNIH CELIJA -DENDRITA I POCETNIH DELOVA AKSONA.
U SIVOJ MASI SE VRSI OBRADA NADRAZAJA .
NALAZI SE NA POVRSINI  VELIKOG I ZADNJEG MOZGA (kod coveka mali mozak) I U UNUTRASNJOSTI KICMENE MOZDINE
JEDRA  (NUKLEUSI) KOJA SE NALAZE  U POJEDINIM DELOVIMA MOZGA  SU OSTRVCA SIVE MASE OKRUZENA BELOM MASOM

# data[].attributes.body
CENTRALNI I PERIFERNI

# data[].attributes.body
SOMATSKI/ ucestvuje u provodjenju nadrazaja iz spoljasnje sredine i aktivaciji poprecno prugastih ( somatskih ) misica . Deluje pod uticajem volje
AUTONOMNI ILI VEGETATIVNI /regulise i uskladjuje rad unutrasnjih organa bez uticaja volje ( aktivacija glatkih misica kao i srcanog)...nalazi se pod kontrolom CNS; povezan je sa ENDOKRINIM SISTEMOM

# data[].attributes.body
. U njihov sastav ulaze   nervi i ganglije.
Razlikujemo : cerebrospinalni , somatki i autonomni
CEREBROSPINALNI  nervni sistem čine parovi nerava koji polaze iz mozga -moždani-kranijalni  nervi  kojih ima ukupno 12,
a iz kičmene moždine polaze SPINALNI  (mozdinski) nervi kojih ima 31 par
i ganglije.

# data[].attributes.body
CENTRALNI NERVNI SISTEM/ cine MOZAK I KICMENA MOZDINA

# data[].attributes.body
Osnovna jedinica nervnog sistema je nervna ćelija-NEURON

Дендрити су кратки протоплазматични наставци

Тело нервне ћелије

(сома, перикарион) – метаболички центар
Нервно влакно

(аксон) – дужи наставак нервне ћелије. Завршава се синаптичким проширењем преко којег нервна ћелија ступа у синапсу са другом ћелијом

# data[].attributes.body
je gradjen od NERVNE CEVI koja se u embrionalnom razvicu na prednjem delu prosiruje u 3 mozdana mehura .Od njih ce se razviti PETODELNI MOZAK a od ostalog dela se razvija KICMENA MOZDINA.

MOZAK I KICMENA MOZDINA CINE CENTRALNI NERVNI SISTEM.

PERIFERNI NERVNI SISTEM cine nervi i ganglije
NERVI (zivci ) jesu snopovi aksona nervnih celija, zajedno sa krvnim sudovima  i vezivnim tkivom
GANGLIJE su skupovi tela nervnih celija

# data[].attributes.body
Kada zacujete na ulici  da vas neko doziva, kada osetite miris iz obliznje pekare, kada ugledate odblesak sunca na staklu...sve su to STIMULUSI iz spoljasnje sredine koji nas obavestavaju  o uslovima oko nas .
Uloga nervnog sistema je da primi informacije , obradi ih i omoguci adekvatan odgovor organima. Ulogu u percepciji drazi  imaju RECEPTORI , koji specificnu draz pretvaraju u AKCIONI POTENCIJAL.  Potom se  informacija prenosi SENZITIVNIM neuronima  (aferentnim) do KICMENE MOZDINE I MOZGA, gde se obradjuje. Iz mozga polaze  MOTONEURONI ( eferentni ), gde idu do EFEKTORA . Efktori su misici i zlezde koji ce obezbediti odgovarajucu reakciju.
Najjednostavniji nervni sistem javlja se kod dupljara/takozvani MREZAST ILI DIFUZAN.Prvi put u evoluciji nervne celije  se povezuju svojim nastavcima i grade mrezu koja omogucava prenos signala u svim pravcima.
Nervne celije  se nalaze u osnovi epitelomisicnih celija, cijom kontrakcijom , koja je odgovor na razlicite stimuluse , dupljari mogu da se skrate ili suze,premeste na drugo mesto ili cak plivaju potiskivanjem vode iz  duplje
GANGLIOMERNO VRPCAST nervni sistem,se javlja kod pljosnatih i oblih crva .Cine ga 2 ganglije u glavenom regionu, od kojih polaze nervne vrpce. Ganglije su grupisana tela nervnih celija a nastavci ovih celija cine nervne vrpce.Culne celije koje reaguju na dodir , rasporedjene su po citavom telu, kao i trepljaste jamice koje su u funkciji hemoreceptora. Ovaj kompleksni nervni sistem  uz pomoc veceg broja cula  omogucava kretanje,adekvatne reakcije na razlicite drazi i bolji opstanak.
LESTVICAST nervni sistem....parovi ganglija su rasporedjeni u svakom segmentui povezani uzduznim i poprecnim nervnim vrpcama , te ovaj sistem lici na merdevine (lestvice ) ,zbog cega je i dobio ime.Nervno stablo sa ganglijama je na trbusnoj strani.Posebno su razvijene ganglije oko zdrela i spajaju se u OKOLOZDRELNI  PRSTEN, cijim usloznjavanjem dolazi do stvaranja glavnoh nervnog centra -MOZGA/ tri dela ...( primer su zglavkari ,kod kojih se u glavenom regionu nalazi MOZAK.
Jako razvijena su cula za dodir,miris,ukus,ravnotezu i vid.
CEVAST NERVNI SISTEM/karakteristika svih CHORDATA