# data[].attributes.body
1. Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.

Rollen til en lærer er å ivareta elevene og gjøre det hun kan for at de skal være trygg og komfortable. Utfordringene hun står ovenfor er å finne en måte å snakke om kjønnsidentitet Læreren bør vise elevene hvordan man kan vis aksept og respekt.

1. Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.

Det er viktig å være i tett dialog med foreldrene, da dette er en utfordrende situasjon. Det er også viktig å snakke med alle foresatte i klassen slik at de er kjent med utfordringen og kan ta det opp med deres barn.

1. Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?

Jeg ville brukt en økt hvor vi hadde om kjønnsidentitet og ulikheter og hvordan elevene har respekt for alle rundt seg.

# data[].attributes.body
1. Hvordan beskrives barna i denne filmen?

Barna beskrives som bokstaver, altså defineres de av deres diagnose.

1. Hvordan beskrives skolen her?

Skolen beskrives som ikke tilpasningsdyktig nok.

1. Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha

Det kan bli en utfordring med konsentrasjon og utholdenhet. Barn kan føle på en utforming knyttet til kommunikasjon og kontroll av følelser og impulser.

1. Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.

Legge opp til økter hvor det blir naturlig å være fysisk aktiv slik at alle får mulighet til å delta. Eventuelt tilrettelegge på andre måter hvor elevene kan jobbe på utsiden av klasserommet for å ikke forstyrre elevene som krever ro.

1. Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

Det er viktig at de får arbeide på måter de trives med, rose, og bruke de som ressurs i klasserommet.

# data[].attributes.body
1. I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.

Ved at barn nå vokser opp med teknologi og gaming kan det brukes om en tilnæring da interessen kan være høy blandt barn nå. Elevene får følge på mestning og ser på skolen som «gøy».
2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

Gaming kan stimulere barns uro. Gaming kan skape lyst til å være på skolen og forebygge skolevegring. Det kan forebygge depresjon, mangel på motivasjon, sosiale vansker og bedre selvbildet og selvtillit hos elevene.

# data[].attributes.body
1. Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.

Uttrykket innebærer at det er viktig å bygge gode relasjoner allerede fra start. Det vil da som lærer være enklere å ta kontakt å få hjelp når noe først skjer.
2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?

Rektor, andre lærere, avdelingsleder og sosiallærer om skolen har dette.
3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?

Det er viktig å informere i forkant av møtet, hvem som kommer og hva man skal gå igjennom. Bestemme seg hvor hvordan man skal ta tak i samtalen, og ordlegge seg på. Og være raus hvor man finner en løsning som passer på at alle parter er ivaretatt.

# data[].attributes.body
1. Det at "Tillit bygges i fredstid" handler om at foreldrene har lettere for å bygge relasjoner med læreren når ting går bra, det er vanskelig å bygge en trygg relasjon med læreren samtidig som læreren tar opp hvor dårlig det går med barnet ditt på skolen.
2. Både rektor, sosiallærer og PPT kan være til støtte for læreren under den vanskelige samtalen, det er bare viktig at foreldrene på forhånd vet hvem som kommer.
3. Når en skal forberede foreldre til samtalen er det viktig å ta kontakt på forhånd, ha tydelige rammer for samtalen og være en god lytter slik foreldrene får en god opplevelse. Det er og viktig at det en sier om eleven er objektivt, slik foreldrene ikke føler seg inngrepet. det er viktig å vise til at alle ønsker det beste for eleven.

# data[].attributes.body
1.Gaming er en måte læreren kan bygge relasjoner og bruker elevenes interesser for å gjøre undervisningen mer spennende. Gaming ligger tett opp til lek, og flere barn bruker det for å roe seg end fordi gaming er noe kjent hvor de kan få mestringsfølelse. Gaming er en måte å bygge opp elevers digitale kompetanse, og det finnes også spill hvor en kan kartlegge leseferdigheter og reaksjonsevne.
2. Gaming kan gjøre skolearbeidet mer tverrfaglig og lekent, og kan forebygge at elevene melder seg ut fordi elevemne opplever mestring når de gamer. Gaming er en måte elevene kan være ekspertene, og der de kan kjenne på fellesskap. Når alle elevene gamer sammen kan og den sosiale statusen i klasserommet endres.

# data[].attributes.body
1. Barna i filmen beskrives som aktive barn som gjerne ikke passer inn i det svenske skolesystemet. Barna har gjerne spesifikke måter de ønsker å gjøre ting på. ale barna har NPF og fått påvist ADHD veldig tidlig.
2. Skolen beskrives som et sted det kan oppleves ubehagelig å være da barna ikke alltid føler de når opp til kravene og forventningene. Barna sliter gjerne med å sitte i ro, og kjenner mer på ubehaget når det blir påpekt at de må gjøre det.

3. Barn som strever på skolen kan få utfordringer både knyttet til det sosiale og sin egen psyke. De tenker gjerne ikke at de er gode nok, og har gjerne et snevrere nettverk. Barna kjenner gjerne på lite mestring .

4. For å gi elevene en bedre skolehverdag kan lærerens bruke variert undervisning hvor det ikke er meningen å sitte i ro hele tiden. Det kan være viktig at læreren lager klare rammer for klassen, og er flink på å skrive opp dagen på tavla og gi tydelige beskjeder om hva som skal skje før det skjer. Foreldresamarbeidet er og svært viktig.

5. Elever kan kjenne på mestring når de får mye positive tilbakemeldinger istedenfor at lærer retter på det de gjør galt, det kan og være viktig å la elvene være aktive, gjerne variere typen sittestilling (om en sitter på stol, gulv, sakkosekk osv. Ved å gi rike oppgaver mestrer gjerne barna skolehverdagen bedre enn om oppgavene er snevre og bare har et rett svar.

# data[].attributes.body
1. Uttrykket tillit bygges i fredstid, handler om at man som lærer opererer troverdig og profesjonelt fra start, slik at man opprettholder foreldrenes og foresattes troverdighet, som både fagperson og pedagog for deres barn.

2. Læreren kan få sin støtte fra rektor og skolens ledelse, i tillegg til lærer teamet sitt. Det kan også være behov for hjem fra sosiallærer på skolen.

3. Det er viktig å forberede konkrete rammer for samtalen. Dette inkluderer problemområdet samt alternative tiltak, men det er viktig å ikke ha for mye på agendaen. Det er også viktig å legge føringen hos foreldrene slik at de kommer til ordet, og lærer bør holde seg mest mulig nøytral i tilknytning til den eventuelle situasjonen. Men det er likevel viktig at læreren viser at skolen ønsker å ta i et tak for barnets beste.

# data[].attributes.body
1. Det å bruke gaming som en tilnærming i skolen kan ha flere gunstige sider. Først og fremst kan læreren ta kjennskap i guttens digitale evner, og utnytte dette til fordel for undervisning. På denne måten kan det settes et faglig preg på elevens kjente ferdigheter. Dette kan midlertidig bidra til økt lærelyst og motivasjon, i tillegg til å kanskje hindre fravær.

2. Gaming i skolen kan ha flere hensikter. Det kan brukes til å skape engasjement og motivasjon og variert undervisning, i tillegg til økt læring for digitale ferdigheter i skolen. Samtidig er gaming integrert i undervisningen en måte å aktivt jobbe med tverrfaglighet, for eksempel ved bruk av Minecraft.

# data[].attributes.body
1. "tillit bygges i fredstid" kan bety å gjøre forebyggende arbeid med samarbeid mellom forelder og lærer før det evt. skulle komme problemstillinger som er vanskelige.
2. Rektor og sosial lærer ble brukt i denne settingen. Jeg har opplevd at inspektør eller andre relevante fagfolk kan være med. Det skal uansett finnes støtte på skolen for læreren.
3. Det er viktig å være tydelig, fortelle hva man har observert og ikke synse for mye. Forberede en struktur på møtet.

# data[].attributes.body
1. Læreren står ovenfor flere utfordringer knyttet klasseleder jobben ovenfor et mangfold av ulike elever. Først og fremst har læreren et ansvar for at både klassemiljøet og tilværelsen på skolen skal være trygt for elevene. Dette blir utfordret, når læreren opplever at en av elevene sine blir plaget fordi det er en gutt som ønsker å kle seg i kjole. Dette fører til et problemområde som påvirker både klassemiljøet, gutten selv og foresatte.

2. Jeg ville først og fremst tatt kontakt med foreldrene og kalt inn til et møte for å sette i gang en dialog omkring situasjonen. Det er mange faktorer som påvirke guttens klesvalg, det er derfor viktig å få foreldrenes syn på saken, i tillegg til å vise skjønn for at gutten står fritt til å ta selvstendige valg. Det er viktig at læreren responderer på guttens klesvalg med åpenhet og godhet, slik at gutten får mulighet til å utvikle sin egen individuelle kjønnsidentitet, uten påvirkning fra andre.

3. Dersom jeg sto i en slik situasjon som lærer, ville jeg brukt muligheten til å jobbe med mangfold, aksept og åpenhet for et fellesskap for ulikheter i klasserommet. Jeg ønsker at elevene mine skal møte hverandre med nysgjerrighet, men akseptere og gi rom for annerledeshet i klasserommet. På denne måten kan terskelen for være seg selv, uten påvirkning fra andre, oppleves som mer trygt. I tillegg ville jeg brukt tid på å fremme dette gjennom dialog med elevenes foresatte.

# data[].attributes.body
1. Et argument for å bruke gaming som tilnærming for elever med ufrivillig skolefravær er at det kan være en mestringsarena. Det kan også være en arena der de stiller likt med sine klassekamerater.
2. Argumentene kan være at gaming i skolen kan forebygge depresjon, mangel på motivasjon, sosiale vansker og dårlig selvtillit.

# data[].attributes.body
1. I filmen beskrives barna utifra diagnosene/bokstavene de har.

2. Skolen beskrives som streng og at det er store krav til å sitte i ro. De nevner at skolen sine krav oppfyller ikke forutsetningene som mange barn har og derfor blir det så mange diagnoser.

3. Utfordringer til barn som ikke vil på skolen kan være å føle på lite mestring og få mye kjeft når de er der. Dette kan føre til lite livsglede og flere av barna her hadde suicidale tanker og panikkanfall.

4. Læreren kan tilrettelegge skolehverdagen på en måte som gjør at disse elevene har forutsetninger for å mestre. Samtale og samarbeide med foreldrene som kjenner barna godt, for å finne ut hva som kan hjelpe og hva som kan være interessant.

5. Man kan tilrettelegge for mer bevegelsesfrihet, kanskje ha en sofakrok, noen puter o.l. som eleven kan veksle mellom. Man kan gi rike oppgaver i klassen. Man kan drive med mer aktiv læring, f.eks. ved å danse renessanse dans om man lærer om renessansen, eller skuespille, ha stasjoner, bruke fysiske objekter.

# data[].attributes.body
1. Læreren har plikt til å observere om det skjer noe mobbing på skolen fordi alle har rett på en trygg skolehverdag. Lærer så at andre elever ertet eleven i kjole. Det kan hende at lærer tenker at hvis gutten ikke går i kjole så vil ertingen ta slutt. Men da sender en signaler om at elevene må innrette seg en viss normal og byder ikke til mangfold. Utfordring for læreren kan også være foreldrene og deres rolle til hverandre og barnet sitt.

2. Det så ut som læreren responderte på en måte som tilsa at eleven ikke burde gå i kjole på skolen. Læreren kunne involvert flere parter fra skolen og diskutert og samarbeidet med foreldrene om mulige løsninger for å få eleven til å bli bedre inkludert i klassen.

3. Jeg ville ha behandlet gutten i kjole som en person med helt vanlige klær. Påpeke for klassen at det er lov å gå i kjole. Snakke om kjønn, kjønnsroller, seksualitet og bidra til mer toleranse og åpenhet rundt disse emnene. Hva gjør eleven mest ulykkelig? At den blir mobbet eller at den ikke får være den den er?

# data[].attributes.body
1. "tillit i fredstid" handler om at det er viktig å skape gjensidig respekt til foreldrene når ting er bra, og når det ikke er noe problem med barna deres. Hvis man ikke har et godt forhold til foreldrene og skal prøve å skape dette samtidig som man skal ta opp problemene til barna, vil ikke dette fungere. Det er viktig å skape tillit før den trengs.

2. Rektor og andre personer på skolen kan være støtte for læreren i slike situasjoner. Læreren kan også snakke med f.eks PPT for å få råd om hvordan man kan gå frem.

3. Det er viktig å forbrede seg på hvordan man skal ordlegge seg, informere foreldrene om hvem som skal delta på møtet og tenke gjennom hva som er viktig å fokusere på. Det bør ikke være for mye forskjellig som tas opp på en gang.

# data[].attributes.body
1. Gaming kan brukes som en tilnærming grunnet at mange barn har en interesse for gaming. Barn nå har vokst opp med teknologi og har gjerne mye kunnskap rundt dette. Ved å bruke teknologi i undervisningen kan elevene føle mestring og synes at det er gøy.

2. Gaming kan brukes som en tverrfaglig aktivitet. Det er gjerne en arena der elever som sliter på skolen til vanlig kan føle mestring, og være eksperter som kan hjelpe de andre. Å bruke barnas interesser i skolen øker lærelyst og mestringsfølelse.

# data[].attributes.body
1.     Det nytter ikke alltid å forsøke å bygge tillit med en elev dersom eleven er i opposisjon til motparten. Derav vil det være mer hensiktsmessig å bygge den tilliten i fredstid, altså da ting kanskje er bedre og roligere. Da er tilliten en inngangsbilett både for læreren og eleven dersom det skulle «skjære» seg.

2.     Det kan være Rektor, avdelingsleder, PPT, eller andre kommunale instanser.

3.     Det er viktig å spille på lag med foreldrene. Være opptatt av at saken skal løses der alle parter er i varetatt.

# data[].attributes.body
1. Det spiller gjerne på elevens interesse og en mer lekende tilnærming i skolen. Samtidig så er det veldig mange læringsmuligheter i spill som for eksempel Minecraft.
2. Gaming kan stimulere barns uro. Databruk generelt stimulerer barns uro. Gamingen kan skape en lyst til å være på skolen, altså forebygge skolevegring blant annet.

# data[].attributes.body
1. Alle har ADHD, og noen har autisme.
2. Skolen har ikke tilpasset seg barna og deres behov.
3. De kan slite med å konsentrere sine følelser og reaksjoner.
4. På vår praksisplass, hadde lærerne plassert ut diverse gymapparater som yogaballer, og puffer som elevene kunne ta i bruk dersom energinivået steg. På den måten fikk de bukt med energien og klarte å konsentrere seg mer. Dette er en kontrollert og effektiv måte å få barn til å lære samtidig som de får utløp for energien sin.
5. Elevene kan kjenne mestring når de får lov til å være litt aktive i klasserommet.

# data[].attributes.body
1. Det er dette som ofte kan være vanskelig for en lærer. Nemlig å se alle elevene for den de er uten å generalisere noen. Læreren må til en hver tid være klar over hvor eleven er fagmessig, og hvordan det større klassemiljøet er. Læreren skal sørge for at den enkelte eleven skal være den den er, samtidig som eleven har en plass i klassemiljøet.
2. Det er viktig å få med skoleledelsen og andre instanser til å bidra.
3. Det ville være å snakke med elevene og foreldrene, for å sikre at temaet blir tatt opp på en saklig måte.

# data[].attributes.body
1. Barna i denne filmen beskrives som bokstavbarna, dette grunnet at de alle har ADHD.

2. Skolen blir beskrevet som ensidig og ikke tilpasset for elever med ulike diagnoser. På skolen må alle sitte i ro og elever med ADHD kan dermed slite med å gjennomføre skolegangen grunnet at de ikke klarer å oppfylle skolens forventninger.

3. Utfordringer barn som ikke kommer seg på skolen kan ha, kan variere. Noen sliter med ADHD eller autisme, andre kan ha psykiske problemer. Noen blir mobbet. Andre føler seg ikke forstått av de voksne, og får mye kjeft for å gjøre ting de ikke kan noe for.

4. Læreren kan tilrettelegge ved å ha mer variert undervisning, gjerne bruke undervisningsmåter der elevene får bevege seg mer.

5. Ha fokus på gi gode tilbakemeldinger når elevene gjør noe bra og ikke bare kjefter når de gjør noe dårlig. Gi elevene oppgaver de kan mestre og ikke bare ha fokus på at de som sitter i ro er flinke.

# data[].attributes.body
1. Læreren har en svært viktig rolle da skolen er samlingspunktet hvor et mangfold av barn som ikke nødvendigvis hadde kjent til hverandre uten skolen samles. Læreren er med på å modellere hvordan det er akseptert å oppføre seg i ovenfor de rundt, i tillegg har hun et ansvar med å anerkjenne og ivareta alle elevene. Lærerens utfordring er at en gjerne ønsker å vise aksept ovenfor alle elever, og bruke det berikede mangfoldet til klassens fordel.

2. Når læreren snakket med foreldrene på tomannshånd burde hun først høre på foreldrenes ønske i forhold til eleven. Det viktigste for meg som lærer er at elevene mine føler seg trygge, ivaretatte og at de vet at de har støtte på skolen, gjennom helsesykepleier osv.

3. Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?

4. Om jeg sto i en slik situasjon ville jeg prøvd å rette oppmerksomheten mot personligheten til elevene mine, og ikke utseendet. Utseendet kan endres fra dag til dag, men personligheten er noe som sakte utvikles. Jeg ville også prøvd å trene elevene i å se hverandre ut ifra hvordan de er i det indre ikke ytre. Jeg tror gode målet å gjøre det er gjennom kompelimentrunder, diskusjoner, lek og ulike undervisningsopplegg.

# data[].attributes.body
1: Vi tenker at "tillit bygges i fredstid" betyr at det er viktig å skape et godt forhold til foreldre fra start av slik at de føler at vi kan hjelpe dem når de trenger det. Det er viktig at foreldre har godt tillit til deg som lærer for deres barn fra start, for om foreldre ikke har tillit til deg når det oppstår en situasjon, kan den kreve mye mer for å bli løst da de kanskje ikke stoler på deg.
2: Når vanskelige ting skal taes opp med foreldre er det viktig for læreren å ha støtte hos rektor og ledelsen på skolen, eventuelt lærer-teamet sitt. Når vanskelige ting skal taes opp er det viktig for en lærer ikke å stå i det alene, men vite at hen har en trygg grunn å hvile seg på.
3: Det er viktig å førebu seg godt og klare å tilpasse informasjonen til de foresatte man skal snakke med. Vi tenker også at det er viktig å være nøytral når informasjon skal gies til foreldrene, spesielt om det er noe som angår deres elever i skolen. Det er viktig å være imøtekommende og være open for å høre hva de foresatte har å komme med, men også vise at det ikke alltid tar seg gjøre som de vil.

# data[].attributes.body
1: Det er viktig å møte elevene på deres interesser og derfor kan dette være en god vei å gå. Elevene kan også kjenne på mestringsfølelse på denne måten. Variert skolearbeid kan også bidra til tilpasset undervisning. Digital kompetanse er også viktig i dagens skolegang.

2: Gaming er en fin måte å gjøre skolearbeid tverrfaglig. F.eks. kan man bruke Minecraft i flere sammenhenger. Man kan bruke det i matte, engelsk, naturfag og KRLE, eksempelvis kan man i KRLE bruke Minecraft til å bygge ulike hellige hus, og i matematikk kan man bruke rekning til å finne ut hvor mange brikker man trenger for å lage ulike bygninger og at elevene ikke får lov til å begynne å bygge før de har gjort nøyaktige utrekninger. Gaming er en fin arbeidmåte der alle gjør det samme og der elevene kanskje er "ekspertene" og må hjelpe både hverandre og lærer.

# data[].attributes.body
1: Barna i videoen beskrives som bokstavbarn, barn som blir definert av en diagnose de har fått.

2: Skolen blir beksrevet som plassen der det har blitt oppdaget at alle disse barna har en diagnose.

3: Barn som strever med å komme på skolen kan ha mange utfordringer, som nevnt i videoen er det flere av barna som sliter med å sitte stille. De kan ha problemer med utagering, problemer med å ikke bli forstått og derfor kanskje utagere mer siden de ikke blir møtt med forståelse.

4: For å gi disse barna en lettere skolehverdag krever det tilpassing og tilrettelegging. Som lærer er det da viktig å tilrettelegge for at disse barna kan få arbeide med metoder de selv føler seg komfortabel med, som at de ikke alltid kan sitte i ro å arbeide. Kanskje kan disse elevene arbeide på et grupperom i nærheten av klasserommet slik at de kan bevege seg mens de arbeider uten å forstyrre resten av klassekameratene sine.

5: For at disse barna skal få kjenne på mestringsfølelse tenker jeg at det er viktig at de får arbeide på en måte de kjenner er komfortabelt for dem og der de kanskje kan hjelpe andre. Dersom læreren trenger hjelp med å dele ut ark til klassen kan dette for eksempel være en god oppgave for dem. Ellers er det viktig å rose elevene, selv om de kanskje ikke har gjort alt de skal er det viktig å gi dem ros for det de gjør.

# data[].attributes.body
1: Lærerens rolle er å vise og passe på at alle i klassen kan vøre seg selv uten at dette blir sett ned på. Det som er utfordrende med å være lærer i denne situasjonen er at den må behandles i et større spekter enn bare i klasserommet. Man ser tydelig i videoen at faren ikke støtter barnet sitt i denne situasjonen (ikke til å begynne med vertfall) og man seg også at de andre foreldrene lar barna sine le av gutten og flere av dem ler også med. Som lærer i denne situasjonentenker vi det viktig å eksponere barna for mangfoldet i verden.
2: Det er viktig for læreren å vite hva foreldrene tenker i forhold til situasjonen. Som lærer i møte med desse foreldrene ville vi ha spurt om hjelp fra ledelsen på skolen og kanskje hatt helsesykepleier med på møtte.
3: Vis vi var lærer i denne situasjonen ville vi ha sørget for å ha en god dialog med foreldrene i klassen. Kanskje arrangert et foreldremøte der vi hadde tatt opp dette temaet og hvordan det er greit å oppføre seg rundt det og hvordan lære barna til å respektere andre som ikke nødvendigvis er akkurat som oss selv.

# data[].attributes.body
1. "tillit bygges i fredstid" innebærer at dersom man er i konflikt eller en situasjon der det er mange følelser, kan følelser overskygge rasjonell tenking. Dersom man er i "fredstid" er det ofte lettere å nå frem med budskapet man har uten at man er redd for å tråkke feil eller si noe som kan mistolkes.

2. De som kan være lærerens støtte når man må ta opp vanskelige ting med foreldre er rektor, PPT og sosiallærer.

3. Det som er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre er at du øver deg på hvordan du vil legge saken frem. ikke tolk en situasjon som omhandler eleven, du skal forklare. La foreldrene komme til ordet, de har en annen relasjon til barnet sitt. La foreldrene føle på at du vil det beste for barnet deres og at dere er på lag.

# data[].attributes.body
1.  Gaming har blitt mer og mer vanlig blant barn og unge, og det er noe man kan bruk til sin fordel. Bruker man gaming som tilnærming kan man få en bedre relasjon til elever, man kan bli bedre kjent med dem, de kan få vise hva de kan som også gjør at de får en mestringsfølelse.

2. Det kan forebygge depresjon, mangel på motivasjon, sosiale vansker, bedre selvbilde og selvtillit hos elever.

# data[].attributes.body
1. Barnene på videoen har ADHD og noen har autisme-diagnose i tillegg. De blir beskrevet som bokstavbarna for det viser til diagnosene deres.

2. Skolen er ikke tilpasningsdyktig nok.

3. barn som sliter med å komme seg på skolen kan ha utfordringer som konsentrasjon og utholdenhet. det sosiale kan også bli utfordrende.

4. Prøve å tilpasse økter slik at det blir mer fysisk aktiv læring, slik at elever som sliter med å sitte i ro også får mulighet til å lære og delta uten at de skal bli sett på som et "problem".

5. Som nevnt over, kan gjerne fysisk aktiv læring gi mestring da elevene kan delta på lik linje som de andre uten at stillesitting og vansker rundt det kommer i veien.

# data[].attributes.body
1. Læreren ser at elevene plager eleven som skiller seg ut fordi han går med kjole og leker med "jenteleker", mest sannsynlig for han ikke føler seg tilpass i egen kropp. Det virker som læreren tar kontakt med foreldrene for å ha en samtale om det.

2. Som lærer ville jeg tatt opp at det er viktig at eleven har det bra med seg selv og at aksept er viktig, da det er veldig ødeleggende for et barn dersom voksne ikke aksepterer eller rakker ned på dem.

3. Jeg ville tatt det opp med både klasse og foreldre. Snakket om hva det innebærer og forklart at alle er forskjellige, men at man skal akseptere hverandre for den man er.

# data[].attributes.body
1. Når man er i en konflikt eller opphausa situasjon, kan store følelser gjerne komme i veien for rasjonell tenking, og "piggene" er gjerne ute. Man er gjerne mer åpen for å lytte, forstå og forklare, samt slippe folk innpå seg i "fredstid".

2. Rektor, sosiallærere, PPT kan være god støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre.

3. Det er viktig å gjøre det forutsigbart, la foreldrene komme til ordet tidlig. Viktig at de føler seg trygge, ikke dømt, at de føler vi er på lag og at de får si noe om hvordan de synes møtet var.

# data[].attributes.body
1. Gaming er en aktivitet som ligger tett opp til leik og er noe velig mange barn og unge liker å drive med og teknologien er noe de mestrer. Det å bruke gaming som tilnærming kan både bedre relasjonene til elevene, lære dem bedre å kjenne i tillegg til å gi dem mestringsfølelse.

2. Gamingen kan forebygge depresjon, mangel på motivasjon, sosiale vansker og bedre selvbildet og selvtilliten til eleven

# data[].attributes.body
1. Barna har alle ADHD og noen har itillegg autisme. Dermed beskrives de som bokstavbarna, for å henvise til diagnosene de har til felles.

2. Skolen beskrives som "ikke-tilpasningsdyktig-nok". Eleven i videoen har ikke kunne fortsette på skolen, fordi de ikke klarer å forholde seg til hvordan skolen og skolehverdagen er organisert.

3. Konsentrasjon og utholdenhet kan være utfordringer. Kommunikajson kan være en utfordring og kontrollering av følelser og impulser.

4. Et tips til læreren kan være å legge opp mer fysisk aktivitet i timene, og kanskje inkludere ulikt gymutstyr i klasserommet slik at elevene kan få energiutløpet sitt, slik at de klarer å konsentrere seg bedre. Dette har jeg sett i praksis at fungerer, og at de har klart å innarbeide som en naturlig del av skoletimene i en klasse.

5. Jeg tror det jeg nevnte over kan være med på å gi elevene mestring, og det å bruke positiv korreksjon istedenfor å påpeke når de gjør feil, kan gjøre en enorm forskjell. Selvfølgelig er også det å rose når eleven jobber og oppfører seg bra, veldig viktig.

# data[].attributes.body
1. Læreren står ovenfor utfordringer knytta til aksept for eleven som skiller seg ut både fra elever og foreldrene, hvor mobbing og krangling oppstår på bakgrunn av dette.

2. Jeg ville ihvertfall lagt frem for foreldrene at det er veldig viktig at eleven føler seg god nok og akseptert for den hen er, fordi det motsatt kan føre til langt verre psykiske plager og kan skade selvbilde til eleven.

3. Jeg hadde nok prøvd å belyse dette med at vi alle er forskjellige på ulike måter i undervisningen. Øvelser, diskusjoner, leiker etc. og fått fram at det at vi er annerledes, ikke er unaturlig eller galt. Jeg ville også snakket om hva kjønn og kjønnsidentitet her, og vist at kjønnsidentitet er helt reelt, både fra biologiens og samfunnets side. I tillegg ville jeg hatt dialog med eleven slik at eleven følte jeg hørt, sett og ivaretatt og hatt samtale med foreldrene.

# data[].attributes.headline
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.subject
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.body
1. Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.
2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?
3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?

# data[].attributes.headline
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.subject
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.body
1. I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.
2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

# data[].attributes.attachment_link.title
SPOT21 - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring

# data[].attributes.body
1. Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.

2. Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.

3. Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?

# data[].attributes.body
1. Hvordan beskrives barna i denne filmen?

2. Hvordan beskrives skolen her?

3. Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha

4. Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.

5. Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 28 min

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 32 min

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 26 min

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Molly, Ture och Elina är väldigt olika, men de har något gemensamt. De senaste åren har antalet bokstavsbarn ökat dramatiskt. I den här serien möter du barnen som kämpar i motvind och föräldrarna som inte ger upp. Vem ska hjälpa när det känns som att samhället sviker - och vad ligger bakom diagnosexplosionen?

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives som bokstavbarna, som en betegnelse på at de på ulike vis har fått påvist en form for en diagnose.

2. Skolen blir beskrevet som en arena hvor barna strever med å tilfredsstille en alminnelig skolehverdag. Blant annet utfordringer knyttet til å sitte i ro, motivasjon og lærevansker. Elever som opplever det slik vil fort falle utenfor. I filmen blir det kommentert at skolen ikke er tilpasningsdyktig nok for å ta hånd om slike elever.

3. Det er mange utfordringer som kan skyldes. Men barn som strever kan stå ovenfor utfordringer knyttet til konsentrasjonsvansker, lærevansker og sosiale barrièrer.

4. For at læreren skal kunne tilpasse undervisningen til disse elevene også, så er det viktig med variert undervisning. Kanskje fokusere på praktiske oppgaver som kan gjennomføres ved aktivitet, i tilknytning med samhandling med andre medelever.

5. Jeg tenker at for at elevene skal få oppleve mestringsfølelse, så er det viktig å lage en opplæringsplan som er mulig for elevene å gjennomføre. Kanskje en liten intervall-økt med jobbing og pauser, i tillegg til oppmuntring og ros for å fremme lærelyst.