# data[].attributes.headline
עליכם להיכנס לנעלי הטוען על פי ההנחיה הנדרשת. יש ביניכם שיידרשו לטעון בעד הטענה ויש ביניכם שיידרשו לטעון נגד הטענה.

# data[].attributes.subject
עליכם להיכנס לנעלי הטוען על פי ההנחיה הנדרשת. יש ביניכם שיידרשו לטעון בעד הטענה ויש ביניכם שיידרשו לטעון נגד הטענה.

# data[].attributes.body
גם אם אתם חושבים אחרת, עליכם להציג את הנימוקים המתאימים להנחיה שקיבלתם.
ענת

# data[].attributes.headline
יהודית, ירדן, אנסטסיה, רותם, מיכל, חיים, גל

# data[].attributes.subject
יהודית, ירדן, אנסטסיה, רותם, מיכל, חיים, גל

# data[].attributes.body
כל אחד מציג נימוקים בפוסט נפרד.
השתדלו לא לחזור על נימוקים שהוצגו כבר.

# data[].attributes.headline
נטלי, ארז, יונונה, דקל, אפרת, רעות

# data[].attributes.subject
נטלי, ארז, יונונה, דקל, אפרת, רעות

# data[].attributes.body
כל אחד מציג נימוקים בפוסט נפרד.
השתדלו לא לחזור על נימוקים שהוצגו כבר.

# data[].attributes.headline
מוריאל, מרינה, מאיה, גייסון, אברהם

# data[].attributes.subject
מוריאל, מרינה, מאיה, גייסון, אברהם

# data[].attributes.body
כל אחד מציג נימוקים בפוסט נפרד.
השתדלו לא לחזור על נימוקים שהוצגו כבר.

# data[].attributes.headline
אמל, בת אל, הדס, זוהר מלכה, מירית, רחל, נוי 

# data[].attributes.subject
אמל, בת אל, הדס, זוהר מלכה, מירית, רחל, נוי 

# data[].attributes.body
כל אחד מציג נימוקים בפוסט נפרד.
השתדלו לא לחזור על נימוקים שהוצגו כבר.

# data[].attributes.body
בכל כיתה ישנם תלמידים בולטים יותר כאלו שפחות, ולכן כשישנו שיח בכיתה בכל נושא שהוא - לרוב התלמידים הבולטים, ושאינם מתביישים להדבר מול הכיתה ישמיעו את דעתם, ואת דעתם של התלמידים המופנמים, והשקטים יותר-  נשמח פחות, וזה יכול היות כי לא רצו להתבטא, או שהשמיעו את דעתם אך לא באופן בולט ודומינניטי.
בכיתה הטרוגנית שיש תלמידים שונים האחד מהשני- ישנם תלמידים בולטים יותר וכאלו בפחות ולכן השיח אינו מזמן דיאלטג בין שני הצדדים.

# data[].attributes.body
שיח הכיתה טומן בחובו הזדמנות לכל תלמידי הכיתה להביע את עצמם ולשתף מנקודת המבט האישית שלהם וכבר כתבו חז"ל לפניי "כשם שפרצופיהם שונים, כך דעותיהן שונות"(ברכות נח, ע"ב)
בכיתה הטרוגנית המורה הוא המתווך בין מכלול השׁוֹנוּת והוא מזמן אפשרויות והצעות לתלמידיו כדי שיוכלו להעלות בשיח את נקודות המבט שלהם.
ולכן לא נוצר שיח במתכונת 'פינגפונג' של מורה - תלמיד, אלא מעגל שיח של תלמידים בתיווך המורה.

# data[].attributes.body
"אם החינוך משול לדיאלוג, הרי טיבו הוא פונקציה ישירה של איכות התקשורת בין המשוחחים"  (דב דרום).
השיח המתנהל בבסיסו של התהליך החינוכי הנו ציר מרכזי בטיפוח התפקוד הבין אישי ובעל השלכות משמעותיות על שאר התפקודים.
השיח עשוי לתרום להתפתחות הפרט והקבוצה במגוון היבטים:
* הבעה אישית (מתן ביטוי למחשבות, לרגשות, לחוויות ועוד).
* העשרת עולם הידע (חשיפה לידע נרחב, מגוון דעות וכו').
* התפתחות חברתית ערכית (בירור ערכים, צרכים, קבלת השונה, לגיטימציה ושיפור התקשורת הבין אישית).

# data[].attributes.headline
שיח כיתתי מנוהל על ידי המורה בדרך כלל, ולמורה ישנה דעה ומטרה אליה הוא מתקדם, ובונה את הנושא על מנת להגיע למטרה. גם אם נימוקים טובים נגד דעתו של המורה יעלו בשיח הכיתתי הוא ינטרל אותם על מנת להתקדם למטרה הראשית שלו. וזו הא-סימטריות אשר ישנה בכיתה. בין התלמידים אולי יכול להתאפשר שיח או דיון בין שווים אולם מול המורה השיח הוא א סימטרי ואינו בין שווים.

# data[].attributes.subject
שיח כיתתי מנוהל על ידי המורה בדרך כלל, ולמורה ישנה דעה ומטרה אליה הוא מתקדם, ובונה את הנושא על מנת להגיע למטרה. גם אם נימוקים טובים נגד דעתו של המורה יעלו בשיח הכיתתי הוא ינטרל אותם על מנת להתקדם למטרה הראשית שלו. וזו הא-סימטריות אשר ישנה בכיתה. בין התלמידים אולי יכול להתאפשר שיח או דיון בין שווים אולם מול המורה השיח הוא א סימטרי ואינו בין שווים.

# data[].attributes.body
השיח הכיתתי מזמן לכל תלמיד את האפשרות לעבוד על מידת הסבלנות והסובלנות- קבלת דעה של מישהו אחר למרות שאינו מסכים עם דעותיו.
בנוסף, הוא יוצר הזדמנות של ניהול שיח רב משתתפים המאפשר לתלמיד להגיב בכל פעם למשתתף יחיד- כדיאלוג.

# data[].attributes.body
השיח הכיתתי מעצם היותו רב משתתפים, מזמן למשתתפים את האפשרות לחוות דפוסים שונים של הבעת דעות וכן, מציג למשתתפים דגמים שונים של שפה לא מילולית. התלמידים חווים בעזרתו גם את התקשורת הלא-מילולית אותה ניתן לחוות רק בשיח רב-משתתפים.

# data[].attributes.body
Brain Biology: There ARE times when dialogue is important. There ARE times when students need to voice their opinions. BUT: If we want students to ABSORB the information, it must be INPUT based.... that means that the OUTPUT must be switched off. It is a matter of brain biology.

"JUST AS ONE MOUTH CANNOT DRINK AND SING AT THE SAME TIME, A PERSON'S MIND CANNOT TAKE IN INFORMATION AT THE SAME TIME THAT IT SENDS IDEAS OUT."

# data[].attributes.body
השפה היא מרכיב חשוב ומרכזי במהלך השיעור ולה תפקידים מגוונים. היא משמשת ככלי תקשורת, מפתחת את המחשבה, משמשת כגשר תרבותי עיקרי וכלי למידה.

השיח הכיתתי מתנהל במתכונת א- סימטרית גם כדי להוות לתלמידים חיקוי ודוגמה לשימוש נכון בשפה.
בעיני התלמידים, המורים הם נציגי החברה הסובבת אותם. דרך התבטאותם של המורים נתפסת בעיני התלמידים כדרך הנורמטיבית בלשון. ישנה חשיבות רבה אם כן לעיון בדרכי ההבעה הלשוניות של המורים. המורים מדברים רוב הזמן בכיתה בשיעור ולכן שפתם בדרך כלל יומיומית על מנת שלא ליצור תחושת זרות ולאפשר תקשורת סבירה. למרות שהמורים מדברים בשפה יומיומית וקולחת, עדיין מצופה מהמורים לדבר בלשון גבוהה לפחות במעט מזו המקובלת בציבור הרחב.

# data[].attributes.body
The teacher is the center of the classroom. Especially when language instruction is involved. A student learning language cannot be involved in class dialogue if he is to learn the language. He will only disrupt his own learning as well as cause other students to err.

# data[].attributes.body
השיח הכיתתי מתנהל במתכונת א - סימטרית מכיוון שהשותפים לשיח אינם שווים מבחינות רבות: משתתפים ילדים מול מבוגר אחד לפחות, בשלות אישית, יכולת התבטאות, תלמידים ביישנים, תלמידים מוחצנים, יכולת הבנת תוכן הנושא, הבנת משמעות המילים, מצב רגשי, רמת הקשב, בטחון עצמי לומר דברים ולקבל ביקורת של התלמידים, של המורה. כמובן במידה והמורה מנסה להעביר אג'נדה מסויימת הוא יכוון לכיוון מסויים, הוא ינהל את השיח, יקבע זמנים, נקודות למיקוד וכו'. האם במתכונת הזאת השיח מזמן דיאלוג?

# data[].attributes.body
טענה זו נכונה. בכיתה הדיון מתנהל בניצוחה של המורה. למורה יש מטרה וכיוון אליו היא רוצה להגיע. לכן, תלמידים ש"קולעים" ואומרים במהלך הדיון את הדברים המתאימים לכיוון אותו רצתה המורה להציע, לרוב יקבלו חיזוק, לעומת תלמידים שהמחשבה שלהם שונה, וכיוון החשיבה שלהם לוקח את נושא השיעור למקום אחר. אין מקום במהלך דיון בכיתה, לצאת לכל הסתעפות של כל תלמיד, והמורה חייב ליצור מבנה וגבול לדיון. כל אלו גורמים לחוסר סימטריה. כמו כן המורה לא לוקח חלק שווה בדיון ודבר זה בא לידי ביטוי במבנה בה מסודרת הכיתה. השיח הוא שיח של פינגפונג בין מורה ותלמיד לרוב, ולא בין תלמיד אחד לאחר. כל אלו מיצרים דיאלוג לא סימטרי.

# data[].attributes.body
השיח הכיתתי מציג קשת רחבה של דעות וחשיבה אחרת בין משתתף למשתתף. ניתן ללמוד המון מההקשבה אחד לשני, מדעות אחרות ושונות מאלו שאנו מכירים ומהכבוד והסובלנות שחברי הכיתה מביעים או לא מביעים כלפיהן.

# data[].attributes.body
כאשר המורה מתחיל דיאלוג כיתתי עם מסקנה ברורה בסופו, הלוא הוא יבחר לכוון את הדיון אל אותה מטרה, כאשר הוא משתמש בטענות העולות מן התלמידים על מנת לחזק את דעתו ולשלול עמדות סותרות, מתוך התכווננות למסקנה הסופית שאותה הוא מנסה לייצר - המסר של השיעור. אם כן המסקנה המתקבלת מרוב ידועה מראש ולכן  ניהול דיון שכזה הוא א-סימטרי בהכרח. דטרמיניסטי.

# data[].attributes.body
השיח (הדיון) הוא מתודה שבה משתמשת המורה על מנת להשיג מטרה מסוימת. לרוב, לא יתקיים שיח לשם שיח בלבד. בגלל זה, המורה תשתמש בשיח בשביל להגיע למטרה שלה וכך היא גם תנתב את הדיון בכיתה. ישנה אפשרות להשמיע קולות שונים, אך אלה "ינוטרלו" עם טיעונים נגדיים אם הם לא משרתים את מטרת השיעור.

# data[].attributes.body
השיח בכיתה מפתח את תרבור השיח והתמודדות להביע דעה בקהל רב משתתפים. דווקא בשיח הכיתתי התלמידים לומדים לדבר בקהל  ומפתחים ביטחון להביע עמדה ולעמוד מאחורי טענות והשקפות שלהם. גם אם זה לא תמיד בצורה ראויה - קטיע, התפרצות וויכוחים. דיון בכיתה, זה דיון בסביבה מאד מאתגרת ואפילו "קצת" אגריסיווית. מה שיכול לחשל ולפתח את ביטחון התלמידים - כמובן בצורה מבוקרת.

# data[].attributes.headline
נתחיל בזה שהשיח תורם רבות להתפתוח היחיד ויכולותו להתבטא ולהביע רגשית וחברתית, והשיח מהווה דבר מרכזי בשיעור שמתנהל.. ואם מחנכים היו נוקטים בשיטת הדיאלוג אז תהליך הלמידה היה מתפתח בצורה יותר קלה וחיובית

# data[].attributes.subject
נתחיל בזה שהשיח תורם רבות להתפתוח היחיד ויכולותו להתבטא ולהביע רגשית וחברתית, והשיח מהווה דבר מרכזי בשיעור שמתנהל.. ואם מחנכים היו נוקטים בשיטת הדיאלוג אז תהליך הלמידה היה מתפתח בצורה יותר קלה וחיובית

# data[].attributes.body
למרות שבשיח בכיתה יש מעין "היררכיה" מעצם התפקידים של לומד-מלמד . המצב הוא לא כזה בשיח בכיתה המצב הוא לומד-לומד. המורה נון מקום לכולם בתוך השיח ובעצם משמש רק כמנהל שלו (תור דיבור וכו' במידה וצריך), השיח הכיתתי מזמן לא רק דיאלוג וחשיפה של מגוון דעות וביטוי עצמי בחלל אלא גם מקום לחשיבה נוספת וזמן לגיבוש דעה ובחינת העובדות. בכיתה יש הזדמנות לשיח דיאלוגי וגם ספונטני. וגם ללמוד מהמורה כללי שיח ודיון שילוו את התלמידים להמשך

# data[].attributes.body
השיח הכיתתי  מתנהל בצורה א-סימטרית מכיוון שלרוב למורה יש רעיון כללי שאליו היא רוצה להגיע עם התלמידים במהלך השיח ולשם היא מכוונת. כך שגם אם נשמעים קולות אחרים במהלך השיח הם לא יפותחו לרעיונות שלהם. הרעיון הכללי והמסר שהמורה מנסה ללמד הוא למעשה מטרת השיעור לכן בעקבות כך השיח לרוב יהיה א סימטרי.

# data[].attributes.body
השיח הכיתתי מזמן דיאלוג מעצם קיומו, שאילת השאלות והתגובות בשיח זה הן הזדמנות לדיאלוג, הרחבת הידע וביטוי אישי של מגוון דעות. בכיתה שבה כולם שונים על אחד מקבל הזדמנות להביע את עצמו ולחלוק מהידע שלו ואחרים מקבלים חשיפה למגוון דעות ושונויות. המורה מנחה את השיח ומקדם אותו אבל לא "בבעלות" עליו.