# data[].attributes.body
Et godt CSR er essentielt for at skabe et stærkt og godt brandt, som skaber en bedre relation til forbrugeren. Eksempelvis har man et ansvar overfor miljøet ved at udnytte alt kaffe, og derfor er PL kaffe med i CCC. Altså er det at være medlem i CCC et godt eksempel på god brug af CSR. Et godt forhold mellem forbrugeren og virksomheden ser godt ud udadtil, hvilket hjælper på ens branding, samtidig med at det gøre forbrugeren mere villig til at støtte op om virksomhedens CSR-initiativer.

Altså kan vi konkludere at en god CSR og en god PR strategi støtter op om brandet som helhed.

# data[].attributes.body
CSR handler om samfundsansvar. Det er altid frivilligt, og er noget virksomheden gør, for at være mere attraktiv for forbrugeren. Et eksempel på CSR kan være FN's verdensmål, som virksomhederne kan arbejde målrettet udfra. Det giver mening i forhold til strategisk kommunikation, fordi man kan ramme en bestemt målgruppe. Arbejder man fx. med bæredygtighed, kan man ramme et segment, der vægter dette højt. I forhold til storytelling hænger det sammen, fordi man som virksomhed gerne vil fortælle en historie om, hvordan man handler ansvarligt. Fx. Arla og Danish Crown, som prøver at skabe et bæredygtigt image igennem kampagner og reklame.

# data[].attributes.body
CSR er virksomhedens sociale ansvar og den måde virksomheden engagerer sig inden for f.eks. bæredygtighed.
Det er relevant fordi CSR fortæller meget om en virksomheds værdier, og CSR berører store dele af en virksomhed og dens identitet.
CSR er den måde en virksomhed agerer udadtil i forhold til mennesker, miljø mm. Derfor er det en del af virksomheders fortællinger. Det ses udadtil modsat f.eks. produktion.

# data[].attributes.body
Branding og virksomhedens identitet er noget, der kan styrkes med en CSR, der er relevant for virksomheden. Fx med Peter Larsen, hvor CSR-initiativer går ind og understøtter virksomhedens identitet som kvalitets- og miljø/bæredygtighedsorienteret. Altså den baserer sig på nogle værdier, der allerede er indlejret i brandets identitet.

Hertil kan CSR-indsatsen også være et godt kommunikativt PR-redskab, fordi det er positiv reklame for virksomheden. Vi har i dag i højere grad at gøre med etiske, bevidste forbrugere end førhen, der sætter pris på ansvarlige virksomheder - og det kan derfor styrke brandets position og kommunikationen at udnytte det aktivt.

Det er dog også her kommunikationens/PR'ens opgave at sikre sig at både brand og CSR-strategi formidles præcist og målrettet ud til virksomhedens modtagere, kunder, samarbejdspartnere, investorer mv. Det er godt at have en CSR-strategi, men hvor meget nytter det, hvis ingen kender til det? Altså er de tre dele i naturligt samspil med hinanden.

# data[].attributes.body
PR er en forkortelse for Public Relations, og det er et begreb, der dækker over, hvordan man som virksomhed legitimerer sin eksistens. Her menes der, hvordan man som virksomhed kan bruge storytelling til at skabe forståelse, sympati og accept fra omverdenen, så man ikke kun er legal som virksomhed, men også legitim.

PR er meget andet end blot imagepleje og gratis promovering i medierne, som de fleste nok vil forbinde det med. PR handler i bred forstand om at pleje alle sine stakeholdere gennem vedvarende og systematisk ledelsesinitiativer for at legitimere sig selv som virksomhed.

# data[].attributes.body
Målgrupper er essentielle for at vide, hvem og hvor bredt man kan ramme folk med sit indhold som virksomhed.

Man kan indhente viden om sin målgruppe ved at interviewe dem direkte og stille spørgsmål til f.eks. købsadfærd. På den måde kan man lære sin målgruppe bedre at kende og dermed forme sin kommunikation direkte til dem. Man kan også sige, at desto bedre man kender sin målgruppe, desto mere skarpt kan man vinkel ind budskab til netop denne.

# data[].attributes.body
Branding stammer helt tilbage fra Det Vilde Vesten, hvor udtrykket dækkede over brandemærkning af køer, så der kunne kendes forskel køerne imellem.

Branding handler om at synliggøre noget værdiskabende og rummer meget mere end bare differentiering og synlighed. At arbejde med sit brand er det mest centrale i sin strategiske kommunikation. Grundlæggende brandingovervejelser handler om at gøre sig klart, hvad ens mission er, og hvad der er baggrunden for den. Et brand hænger nøje sammen med, hvordan virksomheden opfattes - altså virksomhedens image.

Branding dækker især over tre dimensioner: kultur, vision og image (se vedhæftede billede). Kultur er organisationens historie, værdier, normer, traditioner osv. Vision handler om, hvad organisationen gerne vil opnå såvel internt som eksternt materialiseret gennem kommunikationen. Det sidste led, image, handler om, hvordan interessenterne opfatter organisationen. De tre dimensioner skaber i samspil brandidentiteten.

En vigtig praksis inden for branding er det lærende brand, som forsøger at nå ud til en bredere målgruppe end det unikke brand. Det lærende brand går op i at involvere brugerne og skabe nogle rammefortællinger, som brugerne er med til at lave. Et eksempel på det lærende brand er Claus Meyers madunivers, der har en større mission end bare mad. Meyer forsøger at ændre hele madkulturen ved at nå bredt ud med sin branding. Det er samtidig også et godt eksempel på storytelling, som er en vigtig del af det lærende brand.

# data[].attributes.body
Et brand er kombination af, hvordan organisationen ser sig selv, dens image og identitet. At brande er at differentiere sig fra andre.

Branding er at skabe en overensstemmelse mellem image, identitet og hvordan man ser sig selv. Formålet med et brand er, at differentiere sig, formålet med branding er altså, hvad man gør, når man vil adskille sig fra andre.

En brandforståelse er medarbejderenes opfattelse af firmaet, mens ejere/ledere/auktionære har en anden forståelse, en tredje forståelse er en virksomheds mission, vision og mål.

Man kan bruge storytelling som en del af sin branding. Man kan bruge det som en del af en strategi, hvor formidling via historiefortælling fungere bedre.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at kende sin målgruppe for målrettet at kunne tilpasse sit indhold efter denne, og dermed få kommunikeret mest effektivt.

Målgrupper kan segmenteres på forskellige måder, fx i Minervamodellen eller kompasmodellen. Personer i en specifik målgruppe kan have forskellige ting til fælles, eksempelvis demografiske, socio-økonomiske, værdimæssige eller kulturelle. Når en kommunikationsstrategi udformes, er det en god idé at have en idealtypebeskrivelse af målgruppen, hvor klassiske “kender du typen”-parametre indgår. Det kan være medieforbrug, bopæl, vaner i dagligdagen, fritidsinteresser osv. En idealtype kunne fx være "iværksætteren" (se Martin Thorborg nedenfor)

Man kan både indhente information om målgruppen på forskellig vis, herunder blandt andet ved hjælp fra:

- Desk research (kvantitativ og kvalitativ).

- Spørgeskemaer (åbne kontra lukkede spørgsmål)

- Undersøgelser

- Webstatistik / analyse af onlineadfærd

- Observationer/feltstudier

- Fokusgrupper