# data[].attributes.body
Peipsiveere looduskaitseala tuntakse ka kui Emajõe-Suursoo looduskaitsealana, mis oli selle looduskaitseala endine nimi. See looduskaitseala hõlmab Tartumaal mitmeid valdu (Luunja vald, Meeksi vald, Mäksa vald, Vara vald, Võnnu vald ja Piirisaare vald). Ning selle alla kuulub 34 430 hektarine maa-ala.

Peipsiveere peamiseks põhiväärtuseks on märgade elupaikade mitmekesisus ning suur Emajõe deltasoostik (Eesti ainuke deltasoostik).

Riikliku looduskaitse all on see ala alates 1981. aastast ning alates 1997. aastast on ka rahvusvahelise tähtsusega alana märgitud. 2004. aastast saadik kuulub Peipsiveere ka Natura 200 linnu- ja loodusalade hulka, kuid tegelikult on kaitseala loodud 2014. aastal Piirisaare maastikukaitsealast, Emajõe-Suursoo looduskaitse alast ja Emajõe suudmeala hoiualast.

Sellel alal asuvad lõkkekohad, teabepunkt, looduskeskus ja samuti ka üks õpperada, mis on 2,5km pikk.

Koostas : Signe.

# data[].attributes.body
Asukoht: Loodusalad paiknevad laialdaselt üle Eesti. Eesti liitus Natura 2000 programmiga 2000. a-l Natura loodusalade pindala Eestis on 11320 km² Eesmärk: mille eesmärk on tagada haruldaste või ohustatud lindude, loomade ja taimede ning nende elupaikade ja kasvukohtade kaitse. Looduse üksikobjektid Natura loodusaladel:

Koostaja

# data[].attributes.body
1.Asukoht: Jõgevamaa, Tartumaa, Viljandimaa

2.Võeti looduskaitse alla aastal 1994.

2.Kaitseala pindala on 34220 ha.

2.1997 aastast kuulub kaitseala rahvusvahelise tähtsusega märgalade (Ramsari alade) hulka ning 2004. aastast Euroopa Liidu Natura kaitsealade võrgustikku.

3.Ala põhiväärtuseks on märgade elupaikade mitmekesisus, erinevad sookooslused ja jõed.

4.Erinevad rabad, jõed, niidud, sh lammialad, mitmekesine taimestik ja loomastik, traditsiooniline külamaastik

4.Alam-Pedjal asuvad ka lõkkekohti, õpperadusi ning ka Kamara-Kärevere veerada (75 km).

4.Külastuse korraldaja: RMK

Rohkem infot saad ka:

http://loodusegakoos.ee/kuhuminna/kaitsealad/alam-pedja-looduskaitseala

Koostaja: Kabriel

# data[].attributes.body
Muraka looduskaitseala asub Ida- Virumaal.

Asustamisaasta- 1997

Kaitseala pindala on 14 025,9 hektarit.

Eesmärgid: Muraka-Ratva soostiku ja selle bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, elupaikade säilitamine, sealsete metsade kaitsmine.

Looduse üksikobjektid: Mäetaguse jõgi, Ratva järv

Koostas:

# data[].attributes.body
Asub Pandivere kõrgustiku lõuna osas. Kaitseala piirneb kolme maakonnaga: Järva (Koeru vald), Jõgeva (Jõgeva ja Pajusi vald) ning Lääne-Virumaa (Rakke vald)
Piirkonda hakati kaitse alla võtma 1980. aastal.
Kaitseala suurus on 10 110 hektarit.
1985. aastal loodi sookaitseala ja Tooma Soojamaa baasil Endla riiklik looduskaitse ala iseloomulike sooala ja Pandivere kõrgustiku karstiallikate kaitsmiseks.
Looduskaitseala peamine eesmärk on:
- Endla soostiku,
- Pandivere kõrgustiku lõunanõlva karstiallikate ning
- kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitsmine
Ühed tähtsaimad kaitseala objektid on rabad ( nt: Endla raba, Ostriku soo ja Punaraba).
Kaitsealal asub palju jäänukjärvi, millest suurim on Endla Sinijärv
Kaitseala territooriumil pesitseb umbes 180 liiki linde, 42 liiki imetajaid , taimeliike on sealt leitud umbes 450
http://www.keskkonnaamet.ee/?lang=endla

Koostaja: Anne-Mai

# data[].attributes.body
Asukoht: Hiiumaa, Pühalepa ja Hiiu vald.
Asustamisaasta:1924
Suurus: 1878,6 ha.
Eesmärk: Inimmõjuta või vähese inimmõjuga põlismetsade, soode ja kinnikasvavate järvede kaitse, luidete ja luitemetsade säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse.
Looduse üksikobjektid:
Põhjatu järv
http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?state=5;68547593;est;eelisand;;&comp=objresult=veekogu&obj_id=-1151587298
Koostaja

# data[].attributes.body
Asub Saare maakonna lääneosas Lääne- Saare ja Kihelkonna vallas.

Asutamisaasta - 1993/1910 esimene looduskaitseala Eestis

Suurus - Rahvuspargi pindala on 237,6 km², millest 162,3 km² hõlmab meri ja 75,3 km² maismaa.

Eesmärk:

kaitsta rannikumerd ja korraldada sealsete ökosüsteemide kasutust;

kaitsta liike ja nende elupaiku arvestades nii rahvusvahelisi kui rahvuslikke kokkuleppeid;

ennistada ja tutvustada elurikkust ja maastikke, rahvuslikku merekultuuripärandit ning muinsusobjekte;

toetada, arendada ja säilitada Lääne-Eesti rannikuala traditsioonilist eluviisi;

teavitada rahvuspargi külastajaid loodus- ja kultuuriväärtustest ning korraldada loodusharidust.

Looduse üksikobjektid: Matkarajad, puhkealad.
Koostaja : Kati

# data[].attributes.body
Asub Lääne-Eestis. Rahvuspark jääb Hanila, Lihula, Martna ja Ridala valla territooriumile.

Matsalu rahvuspark loodi 2004. aastal.

Pindala on 486,07 km², sellest on maismaad 224,29 km² ja vett 261,78 km²

Matsalu rahvuspargi peamiseks eesmärgiks on kaitsta ja säilitada siinset mitmekesist linnustikku, Lääne-Eesti iseloomulike kooslusi ning Väinamere loodust. Samuti on olulisel kohal esivanemate kultuuri- ja ajaloopärandi hoidmine, mille tähtsaks osaks on pärandmaastike säilitamine ja traditsioonilise eluviisi soodustamine.

Looduse üksikobjektid:

Koostas Berit

# data[].attributes.body
Asukoht

Linnualadeks valitakse alad, mis sobivad kõige paremini
linnudirektiivi I lisa linnuliikide ja sealt puuduvate rändliikide kaitseks.
Linnualade eesmärk asub leheküljel:
http://www.natura2000.envir.ee/?nodeid=16

Koostaja:Victoria

# data[].attributes.body
Asub Võrumaa ja Valgamaa, Antsla, Karula, Mõniste Varstu valls.

Rahvuspark asustati 1979. aastal maastikukaitsealana ja 1993 muudeti rahvuspargiks. Rahvuspargi pindala on 12 300 ha. Eesti rahvusparkidest kõige väiksema ja künklikuma - Karula rahvuspargi loodus on mitmepalgeline. Selle moodustavad külg külje kõrval või hajusalt paiknevad metsade ja niitudega kaetud kuplid ning sood ja soostunud metsad, järved ja ojad, sood on väikesed, mis katab üle 70% rahvuspargi territooriumist. Seal paikneb 40 järve, kõige maalilisemaid järvi on Ähijärv.

https://et.wikipedia.org/wiki/Karula_rahvuspark

Koostaja: Lisette

# data[].attributes.body
Soomaa rahvuspark asub Vahe-Eesti metsavööndi lõunapoolne osa. Rahvuspark asub Viljandi maakonnas Suure-Jaani vallas Karjasoo ja Kibaru külas; Vastemõisa vallas Paelamaa, Lemmakõnnu, Metsküla ja Sandra külas; Kõpu vallas Vanaveski Uia, Iia ja Tipu külas ning Pärnu maakonnas Paikuse vallas Põlendmaa külas; Tori vallas Kildemaa, Võlli, Jõesuu, Rätsepa, Riisa ja Aesoo külas; Vändra vallas Leetva ja Kaansoo külas.

Soomaa rahvuspargi asustamisaasta on 1993.

Soomaa rahvuspargi suuruseks on 396 km2.

Soomaa rahvuspargi eesmärk on  loodusreservaadi kaitsmine, ökosüsteemide arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

Koostaja: Mattias

# data[].attributes.body
Loodusalad paiknevad laialdaselt üle Euroopa.

Natura2000 asustati aastal 2000.

Natuuraalade suurus

Koostaja

# data[].attributes.body
Euroopa Liidu liikmesriigina tuleb Eestil oma looduskaitsesüsteemis arvestada ka Euroopa ühiste loodushoiu põhimõtetega. Natura 2000 on üle-euroopaline kaitstavate alade võrgustik, mille eesmärk on tagada haruldaste või ohustatud lindude, loomade ja taimede ning nende elupaikade ja kasvukohtade kaitse. Eestis alustati Natura võrgustiku moodustamisega just 2000 aastal. Eesti Natura 2000 võrgustik 66 linnualast, kogupindalaga 12 590 km² ja 531 loodusalast, kogupindalaga 11 320 km². Rohkem infot saad: http://www.envir.ee/et/natura-2000 Koostaja: Markus

# data[].attributes.body
Rahvuspargi rajamisel püstitati eesmärk: peale loodusväärtuste kaitsta kultuuripärandit, s.o. piirkonnale iseloomulikke väärtuslikke maastikke, ökosüsteeme ja muinsusobjekte; neid uurida, ennistada ja tutvustada ning säilitada inimese ja looduse harmoonilist suhet.

Lahemaa rahvuspark loodi 1971. a esimese rahvuspargina Balti riikides. Ühtlasi nähti rahvuspargis vajadust kaitsta maastikku kui tervikut. See oli omal ajal nõukogude vabariigis väga julge seisukoht.

Rahvuspargi esmaseks suuruseks oli u. 440 km². Hiljem on territooriumi lõuna suunas laiendatud ning praegu hõlmab see 725 km², sellest 474 km² on maismaad ja 251 km² merd.

See hõlmab praegu 64 915 ha maismaad Harjumaal ja Lääne-Virumaal ning 47 096 ha sellega piirnevat rannamerd.

Lahemaal kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme, samuti poollooduslikke kooslusi (loopealsed), geoloogiamälestisi (balti klint) ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi

Looduse üksikobjektid Lahemaal: Lahemaa rahvuspargi piirides on looduskaitse alla võetud 15 üksikpuud, millest kuus jäävad Harjumaale ning üheksa Lääne-Virumaale, 27 rändrahnu või kivikülvi, millest 21 jäävad Harjumaale ja kuus Lääne-Virumaale, üks paljand ja koobas.

Lahemaa rahvuspark on erakordselt rikas rändrahnude, sh hiidrahnude ja kivikülvide poolest. Suurejoonelisemaks kivikülviks on Käsmu metsas

Limneamere rannajoont märkiv kivikülv. Pärispea poolsaarel on rändkividest rikkam Viinistu ümbrus, eriti aga sellest põhja poole jäävad tasased maalahed ja rannaniidud. Siin leidub kivikülvides ka suuremaid rahne, nt Joomakivi ja Launiidi kivi. Rändkividega on tihedalt kaetud ka Eesti põhjapoolseim neem – Purekkari. Kividerikas on rannikuala Viinistust Kasispeani, Pedaspea ja Kiiu-Aabla metsad, kust need vööndina jätkuvad kuni Juminda neemeni, rannikualad Virve ja Tapurla küla vahelistes metsades, Hara ja Virve küla vahel. Kivikülvide seas väärivad esiletõstmist suurte rändrahnude rühmad, millest tuntumaid on Palmse mõisahoone lähedal metsas olevad Kloostrikivid.

Koostaja: Karli

# data[].attributes.body
Natura2000 peaeesmärgiks on tagada keskkonnaalaste kitsendustega piirkondades looduskaitsenõuete täitmine ja säilitada nendes piirkondades põllumajanduslikku tegevust. Üldised eesmärgid 1) parandada põllumajandusettevõtte ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse konkurentsi 2) metsandusvaldkonnas konkurentsivõime tagamine 3) tööhõive tagamine 4) esmateenuste väljaarendamine Strateegilised eesmärgid: 1) tagada hea keskkonnaseisund põllumajanduses läbi keskkonnasõbralike tootmisviiside 2) tagada maa kasutus aladel, kus traditsiooniline maastiku kujundus mängib rolli 3) metsade majandamisel ja kaitsel lähtutakse säästva majanduse põhimõtetest, eesmärgiks tagada hea keskkonna seisund Natura2000 liikmesriike on 28.

Koostaja: Birgit