# data[].attributes.headline
תנאי בחירות- מחזוריות- הבחירות הן דמוקרטיות רק אם יתקיימו בהן שישה תנאים הכרחיים, המבטיחים את מימוש עקרונות הדמוקרטיה.

# data[].attributes.subject
תנאי בחירות- מחזוריות- הבחירות הן דמוקרטיות רק אם יתקיימו בהן שישה תנאים הכרחיים, המבטיחים את מימוש עקרונות הדמוקרטיה.

# data[].attributes.body
אחד מששת התנאים הוא - המחזוריות: הבחירות נערכות אחת למספר שנים, בהתאם לחוק. מחזוריות הבחירות קוצבת את תקופת שלטונם של הנבחרים. (מימוש של עקרון הגבלת השלטון)

# data[].attributes.headline
בחירות דמוקרטיות בישראל

# data[].attributes.subject
בחירות דמוקרטיות בישראל

# data[].attributes.body
לדוגמה, בישראל עד התקופה האחרונה התקיימו בחירות פעם בארבע שנים.

# data[].attributes.headline
מועד הבחירות (תיקון 

# data[].attributes.body
מועד הבחירות (תיקון מס' 1) תשי"ט-1959.                  הבחירות לכנסת יהיו ביום ג' השלישי לחודש חשון של השנה שבה תמה כהונתה של הכנסת היוצאת אולם אם היתה השנה שלפניה שנה מעוברת, יהיו הבחירות ביום ג' הראשון לאותו חודש.
חוק יסוד: הכנסת אתר נבו

# data[].attributes.headline
אחת מנקודות המבט המוצגות בנושא:

# data[].attributes.subject
אחת מנקודות המבט המוצגות בנושא:

# data[].attributes.body
הבחירות יכולות להיות טובות והן מוצגות באור חיובי בתחום הכלכלה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כל כותרות היום | פוליטי

הליכה לבחירות חדשות תחליש את כוח הסחיטה של מפלגות סקטוריאליות - ותגדיל את הסיכוי לקידום מהלכים כלכליים־לאומיים ■ בטווח הארוך, המהלך יניב למשק הישראלי הרבה יותר מהסכום שיימחק במערכת בחירות נוספת - כ-2 מיליארד שקל

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ עידו באום עקוב

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ עידו באום עקוב

ארשת הייאוש שנמסכה על פני הפרשנים הפוליטיים ברשתות הטלוויזיה כשהתברר כי אביגדור ליברמן עומד על שלו, ויש אפשרות של בחירות בזק נוספות בסוף הקיץ, היתה קורעת לב. זה באמת לא פייר - עם ישראל ינפוש לו בארץ ובחו"ל, ואילו הפרשנים יישארו כאן לבדם עם הפוליטיקאים שהוציאו להם את הנשמה בחצי השנה האחרונה. רחמנות, ליברמן.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בנימין נתניהו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אביגדור ליברמן

# data[].attributes.attachment_link.title
עוד בחירות? זה דווקא טוב לכלכלה

# data[].attributes.attachment_link.description
כל כותרות היום | פוליטי הליכה לבחירות חדשות תחליש את כוח הסחיטה של מפלגות סקטוריאליות - ותגדיל את הסיכוי לקידום מהלכים כלכליים־לאומיים ■ בטווח הארוך, המהלך יניב למשק הישראלי הרבה יותר מהסכום שיימחק במערכת בחירות נוספת - כ-2 מיליארד שקל קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ עידו באום עקוב קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ עידו באום עקוב ארשת הייאוש שנמסכה על פני הפרשנים הפוליטיים ברשתות הטלוויזיה כשהתברר כי אביגדור ליברמן עומד על שלו, ויש אפשרות של בחירות בזק נוספות בסוף הקיץ, היתה קורעת לב.

# data[].attributes.headline
נקודת המבט השנייה המוצגת בנושא:

# data[].attributes.subject
נקודת המבט השנייה המוצגת בנושא:

# data[].attributes.body
לבחירות המנוגדות לתקופת השלטון הקבועה יש נקודת מבט המציגה את הבחירות כטעות ויכולה להוביל לשפל כלכלי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מערכת בחירות שלישית במהלך שנה אחת הופכת את 2019 לשנה של שבר כספי, תדמיתי וכלכלי. תוך 12 חודשים ייערכו בישראל שלוש מערכות בחירות - אחת לרשויות המקומיות ושתיים לכנסת.

הבחירות לרשויות המקומיות קוימו במועד, אך מערכת הבחירות הכללית ב-9 באפריל הוקדמה בחצי שנה ביחס למועד הקובע בחוק שעמד על נובמבר 2019. הכנסת ה-21 פוזרה תוך זמן שיא, שלושים יום בלבד מרגע ההשבעה.

המפלגות יקבלו במערכת הבחירות הקרובה שני תקציבים - תקציב מימון מפלגות ומימון ועדת הבחירות. ביאן ותד, נציגת משרד האוצר, העריכה כי העלות הכוללת של המהלך תעמוד על כ-500 מיליון שקל. היא הוסיפה כי לאוצר אין מקורות מימון למהלך ולכן יהיה צורך בקיצוץ רוחבי בכל משרדי הממשלה לקראת סוף שנת הכספים 2019. אז כמה זה יעלה לנו? הרבה מאוד.

כמה עולה השבתון?

רוב העלות למשק נובעת מיום השבתון, השלישי בשנה קלנדרית אחת. הבחירות לרשויות המקומיות נערכו, בפעם הראשונה, במסגרת יום שבתון. לאור שיעורי ההשתתפות הנמוכים שהיו בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013, החליטה הכנסת לתקן את החוק ולקבוע יום שבתון גם עבור הבחירות הללו. ההחלטה הזו הוכיחה את עצמה. ב-2013 השתתפו בבחירות רק 51% מבעלי זכות ההצבעה ואילו ב-2018% הנתון זינק לכמעט 60%.

כמה עולה למשק יום שבתון? קשה להשיב על השאלה הזאת בצורה מדויקת, אך ההערכה היא שמדובר ב-2 עד 2.5 מיליארד שקל. מדובר במחיר ההשבתה של מפעלים, עסקים והמגזר היצרני. העלות כוללת גם תשלום שכר גבוה לשכירים שעובדים ביום השבתון. עם זאת, לפי נתוני לשכת המסחר בישראל, עלות הפדיון בקניונים מטפסת בימים האלה בכ-5%.

למרות יום החופש, לא כל האזרחים מגיעים להצביע. שיעור ההשתתפות בבחירות לכנסת ה-21 עמד על 68%, ירידה בהשוואה ל-72% בבחירות לכנסת ה-20.

כמה אנשים יגיעו להצביע בישראל בפעם השלישית ב-2019? קשה לדעת. גורמים במערכת הפוליטית מצפים לכך שחלק מאזרחי המדינה יצביעו ברגליים ופשוט לא יגיעו לקלפי.
כמה כסף הוציאו המפלגות?
כל המפלגות בישראל מסיימות את שנת הבחירות בגירעון גדול. התופעה הזו ותיקה והיא מאפיינת את כל הקשת הפוליטית. ה"שיאניות" בתחום הזה בחמש השנים האחרונות הן הבית היהודי ומפלגת בל"ד, שננזפו שוב ושוב על ידי מבקר המדינה ביחס להתנהלות הכספית שלהן.

הכסף הגדול מרוכז דווקא במרכז המפה הפוליטית ולא בקצוות (ראו אינפוגרפיקה). כשבוע אחרי הבחירות, לפני חג הפסח ולפני השבעת הכנסת ה-21, הגישו מספר מפלגות בקשת הלוואה לחשב הכנסת. מי שביקשו הלוואות גדולות יחסית הן הליכוד עם 36 מיליון שקל ומרצ שביקשה הלוואה בגובה 7.5 מיליון שקל.

למעשה, למעט כחול לבן, ש"ס, חד"ש-תע"ל וכולנו - כל המפלגות בישראל ביקשו מהכנסת להלוות להן כסף. נסייג ונוסיף כי גם המפלגות שטרם ביקשו הלוואה, עדיין יכולות לעשות זאת.

נדגיש שכל הבקשות להלוואות יצאו לדרך עוד לפני השבעת הכנסת ולבטח הרבה לפני שהזירה הפוליטית הבינה שעומדת להתרחש מערכת בחירות חריגה - יקרה וחדשה.
למה הכנסת הפכה לבנק?
עד לשנת 2014, המפלגות נשענו רק על כספי מימון בחירות, שהגיעו מתקציב המדינה), אך הכסף מעולם לא הספיק. הפוליטיקאים רצו יותר, הרבה יותר, ממה שתקציב המדינה מאפשר. לכן, המפלגות היו פונות לבנקים המסחריים בבקשות הלוואות. במרבית המקרים, מאז קום המדינה, בנק הפועלים היה זה שהעניק את ההלוואות. בנק המזרחי עבד עם המפד"ל, לימים הבית היהודי.

ההנחה הייתה שמפלגה אשר נבחרת לכנסת הבאה, תזכה למימון שוטף ותחזיר את ההלוואה לבנק. למפלגות ותיקות, כמו העבודה והליכוד, יש נכסי נדל"ן ברחבי המדינה ולכן ההלוואות שלהן לא היו מסוכנות יחסית.

המקרה של מפלגת קדימה, לשעבר מפלגת שלטון שהתפרקה, יצר שבר גדול. קדימה בראשות ציפי לבני יצאה מהכנסת 18 עם 28 מנדטים ונכנסה לכנסת ה-19, בראשות שאול מופז עם 2 מושבים בלבד ובלי יכולת להחזיר את ההלוואות הגדולות וחובות שנצברו גם בתקופתה של לבני.

לבנק הפועלים נמאס מהסידור הזה. במקביל, בכלי התקשורת נמתחה ביקורת רבה על הקשר שנוצר בין הפוליטיקאים לבין הבנקים. כתוצאה מכך, בשנת 2014 תוקן חוק מימון הבחירות ונקבע שהלוואות מהסוג הזה יילקחו על ידי המפלגות, הישר מן הכנסת ולא מהבנקים המסחריים.

הנתונים שפרסם חשב הכנסת אבידר, מאפשרים לנו - בפעם הראשונה - להבין מהו הסכום שלו נזקקה כל מפלגה כדי לסגור את החובות של מערכת הבחירות הקודמת, אחרי שכבר קיבלה מימון מפלגות מן המדינה.

עד עתה, בגלל סודיות בנקאית, לא ניתן היה לדעת מה הם סכומי ההלוואות שביקשו המפלגות. הסכומים פורסמו בדוחות מבקר המדינה, באיחור של 12 עד 15 חודשים.

המפלגות בישראל מנהלות תקציבים שנשענים בעיקר (כ-95%) על הקופה הציבורית. דמי החבר של המפלגות הדמוקרטיות (הליכוד, העבודה, מרצ ועד לאחרונה הבית היהודי), מכניסים להן סכומים נמוכים מאוד, לעיתים בשיעור הפחות מ 4%. כל בזבוזי הקמפיינים שאנחנו רואים אל מול עיננו, הם כספים של הציבור, לא של המפלגות באופן פרטי.

מה קרה בליכוד?
מן הנתונים המפורטים לעיל, עולה שמפלגת הליכוד הוציאה במהלך הבחירות הראשונות ב-2019, סכום עתק של 83 מיליון שקל. לשם השוואה, בשנת 2013, עלה קמפיין הליכוד כ-71 מיליון שקל והניב להם 31 מושבים, מתוכם 11 לישראל ביתנו. אחרי מערכת הבחירות ההיא נשאר הליכוד גירעון ענק של 20 מיליון שקל.

דוח מבקר המדינה האחרון, שהתייחס לשנת 2017, ציין שהליכוד סיים את אותה שנה עם עודף תקציבי של 7.5 מיליון שקל. הסכום הזה, בתוספת מימון מפלגות חודשי, אמור היה להספיק לליכוד כדי לממן את מערכת הבחירות המקומית.

איך הדברים התנהלו ב, שהוקמה על בסיס של שלוש מפלגות שונות? ליש עתיד, הוענק סכום מימון בחירות של כ-14 מיליון שקל. חוסן, בראשות בני גנץ נטלה ערבויות ממלווים בסך 17.5 מיליון שקל, ביניהם אלפרד אקירוב, דב בהרב, טובה סגול, שלמה דברת, צבי נטע, שמואל חרל"פ, שלי כצמן, סמדר אונגר ויונתן קובלר.

מפלגת תל"ם של תרמה לשידוך הזה כ-1.8 מיליון שקל מכספי ערבויות ותרומות שגייס משה יעלון אחרי שפרש מתפקיד שר הביטחון.

איך מחזירים את הכסף?
חוק מימון המפלגות קבע שמפלגה אשר נוטלת הלוואות, אחרי מערכת בחירות, משלמת אותן בקיזוז מתוך מימון המפלגות השוטף שמסתכם ב-80 אלף שקל לחודש לכל חבר כנסת.

מרכז החשבות של הכנסת בראשות רו"ח חיים אבידר, שקיבל עוד לפני הפסח בקשות להלוואות, התכוון לקזז את הסכומים של ההלוואות, חודש בחודשו, במשך 36 החודשים הבאים.

עם זאת, פיזור הכנסת בשלב כה מוקדם, כאשר המפלגות רוצות עכשיו סכומי כסף נוספים למימון מערכת הבחירות ה-22 - מחייב את החשבות של הכנסת לדחות את פריסת החובות הללו, לכנסת ה-22, ולפרוש אותם על פני 54 תשלומים.

מעבר לכך, אם אחת המפלגות בכנסת ה-21, תקבל הלוואה ולא תעבור את אחוז החסימה בכנסת ה-22, לא תהיה לאותה מפלגה דרך להחזיר את הכסף.

נוסיף כי מפלגות שלא עברו את אחוז החסימה, לא זכאיות למימון מתקציב המדינה. בסבב האחרון מדובר בימין החדש של נפתלי בנט ואיילת שקד, זהות של משה פייגלין וגשר של אורלי לוי-אבקסיס. שלוש המפלגות נכנסו בעקבות מערכת הבחירות לחובות גדולים. החובות של ה מוערכים ב-5 עד 8 מיליון שקל, ב מדובר על קרוב לשני מיליון שקל ובגשר מדובר על כמיליון שקל. משה פייגלין ניסה לגייס כסף באמצעות המונים אולם לא הגיע ליעד.

עלות העתק של הקמפיינים

הליכוד

הלוואה: 36 מיליון שקל
מימון בחירות :47 מיליון שקל
סה"כ: 83 מיליון שקל

כחול לבן

מימון בחירות: 47 מיליון שקל
סה"כ: 47 מיליון שקל*

העבודה

הלוואה: 2 מיליון שקל
מימון בחירות: 18.6 מיליון שקל
סה"כ: 20.6 מיליון שקל

ישראל ביתנו

הלוואה: 2.3 מיליון שקל
מימון בחירות: 9 מיליון שקל
סה"כ: 11.3 מיליון שקל

הבית היהודי

הלוואה: 2.95 מיליון שקל
סה"כ: 2.95 מיליון שקל*

אגודת ישראל ודגל התורה

הלוואות: 9 מיליון שקל
מימון בחירות: 10.3 מיליון שקל
סה"כ: 19.3 מיליון שקל

מרצ

הלוואה: 7.5 מיליון שקל
מימון בחירות: 7.6 מיליון שקל
סה"כ: 15.1 מיליון שקל

ש"ס

הלוואות: אפס
מימון בחירות: 11.7 מיליון שקל
סה"כ: 11.7 מיליון שקל
* המפלגות כחול לבן, ש"ס, כולנו וחד"ש תע"ל לא ביקשו הלוואות בפתח הכנסת ה-21
הנוסחה שמזרימה כסף ציבורי למפלגות

רגע אחרי שהכנסת פיזרה את עצמה, שלפו חשבי המפלגות את המחשבונים כדי להבין כמה כסף הם אמורים לקבל מהמדינה במסגרת חוק מימון מפלגות. הסכום שיקבלו כל סיעות הכנסת מוערך ב-300 מיליון שקל, נתון שלא כולל את ההוצאות על הבחירות ואת עלות יום השבתון.

הסכום שמקבלת כל מפלגה מחושב לפי יחידת מימון ששווה כ-1.4 מיליון שקל. איך זה עובד? כל מפלגה מקבלת מימון לפי מספר המנדטים שלה בשתי הכנסות האחרונות בממוצע ועוד אחד. מרצ זכתה בכנסת ה-20 בחמישה מנדטים ובכנסת ה-21 בארבעה. המפלגה תקבל 5.5 יחידות מימון, ממוצע של 4.5 ועוד 1 - כלומר כ-7.7 מיליון שקל.

המפלגות מקבלות גם תשלום חודשי שוטף של 6% מיחידת מימון, לפי מספר המנדטים הנוכחי, ועוד אחד. אם נחזור לדוגמה של מרצ, המפלגה תקבל מדי חודש עד הבחירות כ-420 אלף שקל (4 ועוד 1, כפול 6% מיחידות מימון השווה 1.4 מיליון שקל). אם מכפילים את הסכום בחמישה חודשי כהונה מגיעים ל-2.1 מיליון שקל. כאשר מוסיפים את הסכום שמגיע ממימון המפלגות מגיעים ל-9.8 מיליון שקל.

בהתאם לחישוב הזה הליכוד יקבל 59.2 מיליון שקל ולסכום הזה יש להוסיף את הכסף שמגיע לכולנו - 11.5 מיליון שקל. כחול לבן, שמתבססת על יש עתיד, תקבל 48.6 מיליון שקל. המפלגות שמגיעות מהמגזר הערבי יקבלו סכום כולל של כ-23 מיליון שקל. לפי הסיכום בין המפלגות, הכסף יחולק לכל מפלגה בהתאם לגודלה כעת וכל אחת מהן תנהל תקציב נפרד בבחירות.

העבודה תקבל 23.5 מיליון ואיחוד עם מרצ יספק לשתיהן תקציב נאה של יותר משלושים מיליון שקל לניהול קמפיין הבחירות.

באיחוד מפלגות הימין הסיפור מורכב יותר על רקע חובות העבר. האיחוד אמור לקבל 12.6 מיליון שקל למימון הקמפיין הקרוב, ולזה נוסיף את שני המיליונים שמביא עימו אלי בן דהן מהליכוד.

לש"ס מגיע תקציב של יותר מ-15 מיליון שקל והיא סיימה את הבחירות האחרונות במצב מאוזן. יהדות התורה דווקא הוציאה יותר מהצפוי ושתי המפלגות שמרכיבות אותה, דגל התורה ואגודת ישראל, ביקשו הלוואות של 9 מיליון שקל לכיסוי החובות. התקציב שיגיע אליהן לבחירות הקרבות, מעבר להלוואות הללו, יגיע ליותר מ-14 מיליון.

ישראל ביתנו של ליברמן ביקשה 2.3 מיליון שקל לכיסוי חובות הקמפיין ובבחירות הקרובות היא תהיה זכאית ל-11 מיליון שקל.

נותני הערבויות הבולטים של כחול לבן

ערבות של מיליון שקל כל אחד:
צבי נטע
שמואל חרל"פ
טובה סגול
שלמה דברת
דב בהרב

ערבויות לתל"ם

חצי מיליון שקל כל אחד:
גילה זילבר
משה יעלון
אבינועם גפני

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה עגומה: הקמפיין הכי יקר הוביל לכנסת הכי קצרה

# data[].attributes.attachment_link.description
הליכוד הוציא על הקמפיין שלו במערכת הבחירות סכום שמוערך ב-83 מיליון שקל ● לראשונה: כנסת ישראל תשמש בתור "הבנק" של המפלגות ● בנוסף, מדוע מפלגות כמו הימין החדש שלא עברו את אחוז החסימה, עלולים להיכנס לפלונטר כלכלי אם ייכשלו שוב בבחירות לכנסת ה-22

# data[].attributes.headline
ביקורת גלויה על המצב: 

# data[].attributes.subject
ביקורת גלויה על המצב: 

# data[].attributes.body
מוצג ככאוס פוליטי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדינת ישראל רושמת שפל חסר תקדים בתולדותיה, והכאוס הפוליטי מגיע לשיאו עם ההכרזה על בחירות 2020: הכנסת ה-22 פוזרה הלילה (ה') וב-2 במרץ יילכו אזרחי ישראל לקלפי, בפעם השלישית בתוך פחות משנה. המשבר הפוליטי העמוק והשיתוק השלטוני בישראל יימשכו עוד חודשים ארוכים לנוכח כישלון חברי הכנסת לגבש רוב למועמד להקמת ממשלה, ותום המועד האחרון לשם כך. ynet העביר בשידור חי את ההצבעות במליאת הכנסת.

חוזרים לקלפי - כתבות נוספות:

הלילה (בין רביעי לחמישי) אישרו הח"כים בקריאה שנייה ושלישית את פיזור הכנסת ה-22 ואת קיום הבחירות לכנסת באופן חריג ביום שני, 2 במרץ. 94 חברי כנסת תמכו בהצעת החוק, ללא מתנגדים. המליאה אישרה גם בקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק הבחירות לכנסת ה-23 (הוראות מיוחדות), ברוב של 96 תומכים מול שבעה מתנגדים.

בנוסף, אישרה המליאה כמה הסתייגויות לחוק, בהן ההסתייגות של ח"כ עודד פורר שמסמיכה את שר העבודה והרווחה באישור ועדת הכספים לקבוע את שיעור השכר שישולם לעובד שאינו אזרח ישראל שמועסק על ידי יחיד ביום הבחירות. תיקון זה נועד בעיקר עבור מעסיקי עובדי סיעוד זרים, שעד כה נאלצו לשלם 200 אחוז גם למי שאינו מצביע.

הסתייגות נוספת שהתקבלה של ח"כ אחמד טיבי עוסקת בהסמכת ועדת הכספים או ועדה זמנית אחרת של הכנסת לדון בתיקון לחוק התכנון והבנייה, תיקון שמכונה חוק קמיניץ. כמו כן, התקבלה הסתייגותו של סגן השר יצחק כהן בעניין הסמכת ועדת הכספים לדון בתקנות לחוק התכנון והבנייה, תקנות מתוקף תיקון 101 לחוק. במהלך ההצבעות הלילה הניפו חברי הרשימה המשותפת שלטים עם המספר 15 - מספר המנדטים שהם מקווים לקבל בבחירות.

מליאת הכנסת, הלילה:

אמש אישרה מליאת הכנסת בקריאה ראשונה את הצעות החוק לפיזור הכנסת ואת התאריך לבחירות לכנסת ה-23. בחוק לפיזור הכנסת והקדמת הבחירות תמכו 91 ח"כים ללא מתנגדים. הצעת החוק להקדמת הבחירות הבאות עברה ברוב של 93 תומכים מול שבעה מתנגדים.

היועץ המשפטי של הכנסת קבע כי ניתן להמשיך בדיונים על החוקים גם אחרי פקיעת המנדט בחצות. בנימין נתניהו לא נכח בהצבעה בקריאה ראשונה, והגיע למליאה לפני ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

ראש הממשלה נתניהו פרסם סרטון לפני ההצבעה ואמר: "בשעות האחרונות כחול לבן מוציאים מבול של ספינים, הם רוצים להסתיר את העובדה שהם עשו הכול כדי להימנע מהקמת ממשלת אחדות לאומית רחבה שהייתה מספחת את בקעת הירדן, הם ניסו לעשות הכול כדי להקים ממשלת מיעוט עם תומכי הטרור איימן עודה ואחמד טיבי וגם בזה הם נכשלו. הם כפו עלינו בחירות חדשות, זה מיותר, וכדי למנוע שזה יחזור על עצמו - יש רק דבר אחד לעשות וזה לנצח בגדול". מכחול לבן מסרו בתגובה לסרטון של נתניהו: "תשמור קצת שקרים גם לקמפיין". נתניהו לא התייחס לדיווח שלפיו הוא שוקל לוותר על חסינות מפני העמדה לדין.

ח"כ יאיר לפיד, מספר 2 בכחול לבן, אמר לפני ההצבעה: "תרחיקו את הילדים מהטלוויזיה, יש בחירות. הבחירות הולכות להיות פסטיבל של שנאה ואלימות, אז שהילדים לא יהיו ליד הטלוויזיה ולא יראו מה אומרים נבחרי העם. חגיגה דמוקרטית הופכת להיות רגע הבושה של הבית הזה. לבחירות האלה יש שלוש סיבות: שוחד, מרמה, הפרת אמונים".

ח"כ דוד ביטן אמר אמש כי "זה הצ'אנס האחרון של בנימין נתניהו להביא 61 מנדטים ולהרכיב ממשלה באופן עצמאי. נקודה. הוא יצטרך לעשות את העבודה. אני מאמין שהוא יוציא 61. כמובן שאם לא יוציא - נבחן את העניין".

סיכום בין הליכוד לכחול לבן יוביל לתוספת של 62 מיליון שקל לתקציב מימון הבחירות. הנושא סוכם בין שר התיירות יריב לוין לבין יו"ר סיעת כחול לבן אבי ניסנקורן, המשמש גם כיו"ר הוועדה המסדרת הזמנית של הכנסת. לפי גורמים בכנסת, לוין ביקש תוספת של 130 מיליון שקל, אך ניסנקורן סירב. לוין מכחיש את הדברים. בכחול לבן הסבירו כי הכוונה הייתה לסייע למפלגות הקטנות.

משמעות ההעלאה תהיה תוספת של 430 אלף שקל לכל מנדט של מפלגה, ותוספת של 700 אלף שקל לכל רשימה. אם הרשימה מורכבת מכמה מפלגות אזי התוספת לרשימה תחולק בין כלל המפלגות המרכיבות אותה. למשל, בין הליכוד לכולנו, או במקרה של כחול לבן, התוספת תחולק בין חוסן לישראל, יש עתיד ותל"ם.

במקביל יעלה שכרם של הח"כים בשיעור מוערך של כ-3%-3.5% במשכורת חודש ינואר 2020. שכר ח"כ עומד כיום על 44,019 שקל ברוטו בחודש והוא צפוי להתעדכן בכ-1,320 שקל ל-45,339 שקל. שכרם של חברי הכנסת צמוד לשכר הממוצע במשק, והוא מתעדכן אחת לשנה במשכורת ינואר, בהתאם לשיעור עלייתו של השכר הממוצע במשק בשנה החולפת. בינואר 2019 עודכן שכרם של הח"כים ב-3.4%. הכנסת נמצאת בפגרת בחירות מדצמבר 2018, למעט חודש דיונים במאי 2019 וכן מסוף אוקטובר עד ה-11 בדצמבר 2019. שכרם של הנשיא, רה"מ, השרים, סגניהם והשופטים יתעדכן אף הוא בינואר בהתאם לעליית השכר הממוצע במשק.

# data[].attributes.attachment_link.title
בחירות 2020: סופית - ישראל הולכת לבחירות שלישיות ב-2 במרץ

# data[].attributes.attachment_link.description
מדינת ישראל רושמת שפל חסר תקדים בתולדותיה, והכאוס הפוליטי מגיע לשיאו עם ההכרזה על בחירות 2020: הכנסת ה-22 פוזרה הלילה (ה') וב-2 במרץ יילכו אזרחי ישראל לקלפי, בפעם השלישית בתוך פחות משנה. המשבר הפוליטי העמוק והשיתוק השלטוני בישראל יימשכו עוד חודשים ארוכים לנוכח כישלון חברי הכנסת לגבש רוב למועמד להקמת ממשלה, ותום המועד האחרון לשם כך.