# data[].attributes.body
Hvordan har corona påvirket verden sett fra et geografisk ståsted? Vi vil undersøke hvordan pandemien har endret handelen til sjøs ved å ta utgangspunkt i containerskip sett fra ulike geografiske perspektiver.

Bilde av Tom Fisk fra Pexels

# data[].attributes.headline
Endrede arbeidsforhold og organisering i unntakstilstand 

# data[].attributes.subject
Endrede arbeidsforhold og organisering i unntakstilstand 

# data[].attributes.body
Hvordan har arbeiderne til sjøs sin stilling blitt påvirket av pandemien? Koronasituasjonen har ifølge Ask (2020) hatt stor påvirkning på både arbeidstid og arbeidshverdag for mennesker ansatt i skipsnæringen. Utfordringer som nevnes i tillegg til endrede arbeidstider er hvordan alle skipene på et eller annet tidspunkt anløper havner preget av nasjonale eller lokale smitteverntiltak (Ask 2020). Norske utenriksflåter legger normalt til ved 80.000 havner årlig, og  hverdagen til skipsansatte vil dermed være preget av en rekke steders ulike smitteverntiltak.

I likhet med mange andre næringer preges også skipsnæringen av uforutsigbarhet med tanke på permitteringer. I skipsfart Europa-Norge varsler for eksempel hvert fjerde selskap permitteringer, og i interkontinental skipsfart varsler hvert femte permitteringer (Norges rederiforbund 2020). I kraft av Lov om stillingsvern mv. for arbeidstakere på skip (Skipsarbeidsloven 2013), har enhver arbeidstaker som arbeider på norsk skip grunnleggende arbeiderrettigheter, blant annet retten til gode arbeidsforhold, og til å melde fra når forholdene ikke er gode. Trolig er flere skipsansatte organisert, og kan bruke dette som en kanal for å uttrykke eventuell misnøye. Når det er sagt er det mulig de skipsansatte opplever at det er lite å gjøre med sin situasjon her og nå, da arbeidsgiver for øyeblikket er underlagt norske lover (knyttet til koronasituasjonen) som overstyrer allerede eksisterende lover. Det er også naturlig å tenke at koronapandemien anses som noe midlertidig, og at det samme da gjelder evetuelt ugunstige arbeidsforhold.

Kilder:
Ask, A.O. (2020). Koronarestriksjoner kveler verdens skipsfart - mannskap kommer ikke hjem. Tilgjengelig fra: https://www.aftenposten.no/okonomi/i/zGJELq/koronarestriksjoner-kveler-verdens-skipsfart-mannskap-kommer-ikke-hj (Hentet: 04.11.20)

Norges rederiforbund (2020). Norges rederiforbunds medlemsundersøkelse. Tilgjengelig fra: https://www.aftenposten.no/okonomi/i/zGJELq/koronarestriksjoner-kveler-verdens-skipsfart-mannskap-kommer-ikke-hj (Hentet: 04.11.20)

Skipsarbeidsloven (2013). Tilgjengelig fra: https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2013-06-21-102/KAPITTEL_7#%C2%A76-5 (Hentet: 04.11.20)

Tekstboks skrevet av Ane

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nasjonale smitteverntiltak truer den internasjonale skipsfarten. Reiserestriksjoner gjør at skip ikke får mannskap.

- Jeg skulle hatt avløsning for 14 dager siden. Det samme skulle to andre av mannskapet, men det er ikke mulig å komme hjem eller få avløsning, sier kaptein Palle Juulsgaard på skipet Hagland Borg, som eies av rederiet Hagland i Haugesund.

Skipet har et mannskap på ni og frakter tømmer og sand. Juulsgaard sier rederiet har gjort alt det har kunnet for å få til avløsning.

De 135 rederiene i Norges Rederiforbund har 1800 skip. 240 av disse seiler i nærskipsfart, altså i Norge og Europa, som Hagland Borg.

I en undersøkelse Rederiforbundet har gjort blant medlemmene, frykter de en omsetningssvikt på 83 milliarder kroner i forhold til prognosene for 2020.

Felles for alle skip er at de anløper havner hvor de møter problemer med nasjonale og noen ganger lokale smitteverntiltak. Den norskkontrollerte utenriksflåten alene har nær 80.000 havneanløp årlig verden over.

Innstilte fly skaper problemer

Palle Juulsgaard forteller at de rammes av at flyene ikke går, og at mannskapet ikke kommer i land der de er innom, selv om mannskapet i realiteten har vært i karantene om bord i et skip i seks-åtte uker. Dette på grunn av restriksjoner.

- Vi er nå i Karlshamn i Sverige. Her kunne vi komme i land, men det er ikke fly til å frakte oss hjem, sier han og forteller at de blant annet venter på en maskinist fra Russland.

Situasjonen som Juulsgaard skisserer, er kjent for Norges Rederiforbund, og ifølge administrerende direktør Harald Solberg kommer dette til å bli enda mer prekært i april. Akutt har rederiene løst dette ved at mannskapet som nå er på skipene, står lenger, men de kan ikke fortsette med det.
Wilhelmsen gruppen har laget et kart over havner der en ikke kan skifte mannskap. Se kartet her.
Harald Solberg sier at han ble overrasket over dramatikken i svarene fra rederiene: Sett under ett tror hele skipsfartsnæringen at omsetningssvikten blir på 35 prosent.

Det spesielle med koronakrisen er at den rammer alle deler av skipsfarten. Offshorenæringens problemer forsterkes av oljeprisfallet som får oljeselskapene til å sette bremsene på.

Permisjonsvarslene står i kø, men Solberg frykter at vi bare har sett begynnelsen. Jo lengre krisen varer, desto tøffere blir det.

Må holde flyten i gang

Solberg minner om at en nå ser at Kina letter på restriksjonene, men at det på grunn av nasjonale restriksjoner blir vanskelig å få vareflyten i gang igjen.

- Dette handler om å holde hjulene i gang slik at det er en industri der når vi kommer ut på den andre siden, sier han.

Solberg berømmer Stortingets og regjeringens handlekraft i arbeidet med å avhjelpe situasjonen i offshorenæringen. Men det en nå ser av negative konsekvenser for verdenshandelen, er større enn nasjonale hjelpepakker kan løse.

Skipsfarten i koronakrise

Passasjerskipsfart: Omsetning ned 90 prosent, 5200 permitterte.

Offshore servicerederier: To av tre varsler permitteringer, 40 prosent av riggselskapene.

Skipsfart Europa-Norge: Hvert fjerde selskap varsler permitteringer.

Skipsfart interkontinentalt: Hver femte varsler permitteringer.

Kilde: Norges Rederiforbunds medlemsundersøkelse

Må løses internasjonalt

- Om dette varer, må det etableres en dialog på tvers av landegrenser for å drøfte hvordan man kan ivareta bedrifter i stor skala i det globale markedet, sier Solberg. Han legger til at dette handler om å sikre infrastrukturen i den globale verdikjeden.

- Vårt næringsliv er bygget på handel over landegrensene. Vi frakter råvarer fra de ressursrike områdene til Asia, og ferdigvarer tilbake. Stanser dette opp, vil det påvirke utvalg, priser og mulighetene til å skaffe alt vi omgir oss med, sier han. Industrien har ikke lager lenger, men baserer produksjonen på at deler og råstoff leveres punktlig, påpeker han.

Tema internasjonalt

Koronatiltakenes negative virkning for verdenshandelen er allerede tema internasjonalt. Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO), som er en FN-organisasjon, har laget en tydelig veileder til alle IMOs 174 medlemsland. Den understreker viktigheten av at varestrømmen opprettholdes, at havnene åpnes, og at man får mulighet til å skifte mannskap.
- Det er ikke akkurat tiden for å lage multilaterale bindende avtaler?
Selv om hele 80 prosent av all varetransport på kloden går på kjøl, er ikke IMOs veiledning bindende.

- Det er nok riktig, men på den annen side: Er det noen gang vi trenger det, så er det nå. Vi må ha effektivt smittevern, men sørge for at det finnes avtaler som gjør at varestrømmen ikke stanses, sier han.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nasjonale smitteverntiltak truer den internasjonale skipsfarten. Reiserestriksjoner gjør at skip ikke får mannskap. - Jeg skulle hatt avløsning for 14 dager siden. Det samme skulle to andre av mannskapet, men det er ikke mulig å komme hjem eller få avløsning, sier kaptein Palle Juulsgaard på skipet Hagland Borg, som eies av rederiet Hagland i Haugesund.

# data[].attributes.body
Sjømannskap skal ikke være til sjøs i perioder lengre enn 12 måneder. Faktisk er det slik at de helst skal være i arbeid mindre enn 12 måneder, og deretter byttes ut med nytt mannskap. I tillegg har arbeiderne krav på 2,5 dager fri i måneden, men under pandemien har de ikke fått disse rettighetene. Dermed er sjømannskapet på handelsskip, cruise skip osv. er strandet til sjøs. Etter visse retningslinjer skal det være et skifte av mannskap slik at arbeiderne kan dra hjem til familien, men på grunn av tiltakene rund COVID-19 pandemien har dette blitt et problem(Cleopatra Doumbia-Henry 2020).

Kilder

- Doumbia-Henry, C. (2020) Shipping and COVID-19: protecting seafarers as frontline workers. Springer Link. WMU J Marit Affairs 19, 279–293 (2020). https://link.springer.com/article/10.1007/s13437-020-00217-9

Tekstboks skrevet av Maria

Bilde av Martin Damboldt fra Pexels

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten.

Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

Frykt for smittespredning har ført til stengte landegrenser og havner. Som følge av dette har det også blitt vanskelig med mannskapsbytter.

Overstyrmann Ellingsund (42) og resten av mannskapet på Bow Fortune befinner seg nå utenfor kysten av Sør-Afrika.

Det 183 meter lange skipes eies av det norske rederiet Odfjell. Ellingsund gikk om bord den 12. januar og har fortsatt ikke gått i land, og han innrømmer at uvissheten kan være slitsom.

- Vi tenker mye på det at vi aldri får noen konkret avmønstringsdato. Vi kommer til en havn og får vite at vi får ikke får gå i land der, og så må vente til neste havn, sier Ellingsund til NRK.

Harald Solberg, administrerende direktør i Norges Rederiforbund, sier at de menneskelige kostnadene er store, og frykter at utslitte mannskaper kan gå utover sikkerheten til sjøs.

- Vi kan ikke fortsette å holde sjøfolk som gisler med begrunnelser om smitteverntiltak. Her har næringen kommet med gode smitteverntiltak som gjør at vi kan gjøre dette på en forsvarlig måte, sier han til NRK.

Solberg sier at de opplever at norske myndigheter jobber for sjøfartsnæringens interesser, men etterlyser en bred internasjonal enighet som gjør det mulig å gjennomføre mannskapsskifter med forsvarlige smitteverntiltak.

Han mener at situasjonen blir mer og mer alvorlig for hver uke som går.
- Vi vet at koronasituasjonen kan vare lenge, og vi kan ikke forutsette at de som var om bord da korona startet skal seile gjennom hele krisen, sier han til NRK.
Håper på Belgia

Harald Fotland, operasjonsdirektør i rederiet Odfjell, beskriver situasjonen sjømennene og rederiene står i som veldig vanskelig.

- Altfor mange land sier nei til mannskapsbytter.I tillegg har utfordringer med å finne fly som kan frakte mannskapene våre til disse havnene. Det er vanskelig, sier han til NRK.

Bow Fortune seiler nå mot havnebyen Antwerpen i Belgia. Den er en av få havner som fortsatt er åpen for mannskapsbytter.
Stemningen om bord på skipet er bra, men Ellingsen sier at ser fram til å komme seg hjem igjen
- Det er folk om bord som har vært her i 13 måneder. Vi merker det på folk om bord. Det er mye snakk om å dra hjem. Når du har vært om bord i 12, 13 måneder og får beskjed om at du ikke kan dra, så gjør det noe med deg, sier han til NRK.

Ifølge den opprinnelige planen skal mannskapet på Bow Fortune gå i land den 17. august.

- Det er ingen garantier og vi vet ingenting. Mest sannsynlig ja, men plutselig stenger de grensene og da er vi om bord i fire måneder til, sier Ellingsen til NRK.

200.000 koronafast til sjøs

Ifølge IMO (International Maritime Organization) er det estimert at så mange som 200.000 sjøfolk nå sitter koronafast om bord på skip på verdens hav. I tillegg er det like mange som ikke kommer seg ut på skipene.

Ellingen sier at han reagerer på hvor mye pressedekning norske turister i utlandet får i forhold til sjømennene som koronafast til sjøs.

- Vi har vært om bord her i åtte, ni, ti måneder og det har vært minimalt med oppmerksomhet. Men om du er turist og kan unngå karantene, så er det i mediene i to, tre døgn. Det syns jeg er litt provoserende, sier han til NRK.

Solberg i Rederiforbundet sier situasjonen for sjøfolkene blir mer og mer alvorlig. Han frykter for sikkerheten til sjøs dersom friske mannskaper ikke settes inn.

- Veldig mange av sjøfolkene som var om bord på skip før korona er fortatt om bord. Dette er en svært alvorlig situasjon for verden og verdenshandelen. Vi er nødt til å få friske mannskap om bord på skipene og få de som har stått lenge om bord hjem.

# data[].attributes.attachment_link.title
200.000 sjøfolk koronafast til havs: - Det er folk om bord som har vært her i 13 måneder

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider. Frykt for smittespredning har ført til stengte landegrenser og havner. Som følge av dette har det også blitt vanskelig med mannskapsbytter.

# data[].attributes.body
Arbeidsmigrasjon kan forklares som forflyttingen av menneskelig arbeidskraft (Jordhus-Lier, 2017). Dette betyr at arbeidskraft fra for eksempel Polen kan komme til Norge for å arbeide. En slik forflytting setter krav til en viss grad av mobilitet blant arbeiderne. Med dette menes at arbeiderne må ha muligheten til reise for å arbeide. Under dagens koronapandemi har mobiliteten til mange mennesker blitt sterkt redusert som følge av flere reiserestriksjoner og krav til reisende ved ankomst. 15. Mars ble et nytt tiltak iverksatt av regjeringen som gjorde det mulig å bortvise folk uten oppholdstillatelse i Norge (Regjeringen 2020). Over sommeren har flere tiltak blitt myket opp, men i November har nye, strengere tiltak, blitt innført. Øyvang (2020) skriver at til nå har arbeidere fra andre land blitt unntatt regelen om karantene, selv om de kommer fra et rødt land. Nå må også disse arbeiderne i en 10-dagers karantene ved ankomst (Øyvang).

Mannskap står fast på skip som et smitteverntiltak, fordi havner ikke tillater at desse kan byttes ut (Tomter og Holm-Nilsen, 2020). Det er anslått at 200 000 sjøfolk er fast på skip, og har vært det i flere måneder, og at omtrent like mange står “fast” på land fordi de ikke har lov å byttes ut med mannskapet på skipet (Ibid, 2020). Om mannskapet skulle fått lov å gå i land, ville det også blitt et problem med reiser hjem, da en ikke alltid går i land i landet man bor (Ibid, 2020).

Kilder:
Jordhus-Lier, D. (2017). Kapittel 8: Et globalt næringsliv i endring. Jordhus-Lier, D. og Stokke, K. (red.), En innføring i samfunnsgeografi (109-120). Oslo: Cappelen Damm.

Regjeringen. (2020). Innfører strengere grensekontroll. 14. Mars. Tilgjengelig fra: https://www.regjeringen.no/no/aktuelt/innforer-strengere-grensekontroll/id2693624/ (Hentet: 12.11.2020)

Tomter, L. og Holm-Nilsen, S. (2020). 200.000 sjøfolk koronafast til havs: – Det er folk om bord som har vært her i 13 måneder. NRK, 27. Juli. Tilgjengelig fra: https://www.nrk.no/norge/200.000-sjofolk-koronafast-til-havs_-_-det-er-folk-om-bord-som-har-vaert-her-i-13-maneder-1.15101661 (Hentet: 28.10)

Øyvang, M. (2020). Nye karanteneregler for arbeidere fra røde land: – Alle må i karantene. Varden, 26. Oktober. Tilgjengelig fra: https://www.varden.no/nyheter/nye-karanteneregler-for-arbeidere-fra-rode-land-alle-ma-i-karantene/ (Hentet: 12.11.2020)

Tekstboks skrevet av Ida

Bilde av Albin Berlin fra Pexels

# data[].attributes.body
Kjede-/nettverksbegrepet er nyttig å bruke for å forstå hvordan den globale økonomien er organisert, og hvordan dette påvirker land positivt eller negativt, både i det globale sør og i vestlige land. Pandemien har påvirket verden på flere måter og nivåer, og dette avspeiles også i en analyse av endrede verdikjeder og nettverk. Dermed avspeiles forskjellige konsekvenser av pandemien også i handel til sjøs.

Verdikjedestudier

Verdikjedestudier fokuserer på stadiene som varer går igjennom; fra design til gjenvinning. Mange av disse stadiene er påvirket av pandemien. Et eksempel er produksjonen av klær rett etter nedstengingen. Framtiden i våre hender utga en artikkel der de skriver at fabrikkarbeidere som jobber med å sy klær plutselig kom i en vanskelig situasjon etter nedstengingen; for det første ble mange bestillinger på klær trukket ettersom framtiden for mange ble usikker. Uten bestillinger var det ikke noen jobb å utføre på fabrikkene, og dermed lukket mange fabrikker ned. På de fabrikkene som fortsatte å være åpne, var arbeiderne redd for å bli smittet av COVID-19 på jobb. En tredje utfordring var at råvarene til å produsere klær av en periode ikke var til å få tak i, dette var også en indirekte følge av pandemien. Dette har påvirket hva og hvor mye som skulle transporteres over havet via containerskip.

Nettverksmetaforen

Der hvor verdikjedestudier undersøker stadiene som varer går igjennom, fokuserer man innen nettverksmetaforen mer på de sosiale relasjonene som tar del i prosessen, og spesielt maktforhold og hvor mye de forskjellige partene vinner på å delta i prosessen. GPN-forskerne kategoriserer makt i tre ulike typer relasjoner; for det første næringslivsmakt, deretter institusjonell makt som ligger i formell og uformell regulering, og til sist men ikke minst kollektiv makt, som brukes om interessegruppenes makt (Henderson m.fl. 2002).

Under pandemien har vi sett mange eksempler på skipsarbeidere som nektes å gå i land av smittevernhensyn (institusjonell makt). Dette fører til en uheldig situasjon der arbeiderne i noen tilfeller tvinges til å være på skipet uten å få lønn for det. Dette strider mot fagforeningeners krav (kollektiv makt). Den 4. november 2020 utga NRK en artikkel der de skriver om 200 ansatte på et skip som ikke får lov å gå i land på grunn av smittevern. I artikkelen står det "Om mannskapet på noe tidspunkt kommer til å få lov å komme i land, er usikkert" - her er det altså den institusjonelle makten som står sterkest.

GCC, GVC og GPN

De tre begrepene GCC, GVC og GPN belyser hva kjede- og nettverks-tilnærmingene innebærer. Der hvor GCC- og GVC-tilnærmingene fokuserer på hvem som skaper, øker og tilegner seg verdiene i nettverket, vektlegger GPN-tilnærmingen å framheve hvordan sammensetningen av maktrelasjonene påvirker kjeden av verdiøkende aktiviteter.

Om du ser på Figur 7.1 i kapittel 7 i Samfunnsgeografi: En Innføring, vil du se en figur som illustrerer måten GVC-tilnærmingen framstiller verdikjeden på. Figuren er vedlagt nederst i denne artikkelen. Med utgangspunkt i figuren kan vi danne oss et bilde av hvordan pandemien har påvirket internasjonale verdikjeder og nettverk, og hvordan det hele henger sammen. Alle faktorene i figur 7.1 har blitt berørt på en eller annen måte av pandemien, og dette vil vi undersøke nærmere.

Kilder

- Knutsen, H. M., Haugen, H. Ø. (2017) Utvikling i globale verdikjeder og produksjonsnettverk i Jordhus Lier, D. og Stokke, K. (red.) Samfunnsgeografi: En Innføring. Oslo: Universitetet i Oslo, s. 95-105.
- Framtiden i våre hender (2020) Tekstilarbeidere i smittsom krise. Tilgjengelig fra:
https://www.framtiden.no/202004287574/aktuelt/levelonn/tekstilarbeidere-i-smittsom-krise.html
- NRK (2020) Her bor og jobber 200 personer, og ingen får gå i land. Tilgjengelig fra: https://www.nrk.no/rogaland/her-bor-og-jobber-200-personer-_-ingen-far-ga-i-land-1.15226157

Tekstboks skrevet av Freia

# data[].attributes.headline
Problematikk rundt eksport og produksjon?

# data[].attributes.subject
Problematikk rundt eksport og produksjon?

# data[].attributes.body
Under pandemiens mange faser ser vi at det er visse produkter som blir mer tatt i bruk og dermed øker etterspørselen. Produksjon og etterspørsel av antibakterielle middler, munnbind/masker, såpe og på et punkt dopapir, ser vi har hatt en økning(Finansavisen 2020). Dermed vil også eksportbransjer bli inkludert i regnestykket. Vil den økte produksjonen skape problemer for muligheten til å eksportere varene som blir produsert? I måneden mars da viruset hadde sitt første utbrudd i Norge ble det ført inn statistikk. Den skulle vise hvor mye pandemien påvirket bedrifter, og produksjon. Slik vi ser nedenfor har det ikke vært merket mye endring i starten, men i en nyere rapport skriver Norsk Industri om eksport-satsing som en reduksjon grunnet strenge tiltak og restriksjoner. (Norsk Industri 2020)

Kilder

- NTB. (2020) Ulltøyprodusent øker produksjonen av munnbind, Finansavisen, 23.April. Tilgjengelig fra: https://finansavisen.no/nyheter/handel/2020/04/23/7520298/ulltoyprodusent-oker-produksjonen-av-munnbind(Hentet: 4.November).
-Norsk Industri. (2020) Slik rammes industrien av korona-viruset. Tilgjengelig fra: https://www.norskindustri.no/dette-jobber-vi-med/okonomi/aktuelt/slik-rammes-industrien-av-korona-viruset/(Hentet: 4.November).

Tekstboks skrevet av Maria

# data[].attributes.headline
Politisk geografi - nedstenging av grenser

# data[].attributes.subject
Politisk geografi - nedstenging av grenser

# data[].attributes.body
Tidlig under koronapandemien valgte en rekke land å stenge grensene for personer. Likevel, har flyten av varer kunne fortsette over landegrensene. Dette er fordi de fleste land er helt avhengige av varer utenfra. Dette har foregått under strenge restriksjoner for å hindre at smitten blir spredt. På skip har dette vært et veldig stort problem. Her har det vært store utfordringer med tanke på manskapsskifte. De sliter både med å få komme i land og med å kunne reise hjem derifra igjen. Dette har ført til at flere tusen sjøfolk ikke kan forlate skipene. I følge International Maritime Organization var 200 000 sjøfolk strandet på skip i August 2020 (IMO, 2020).

IMO. (2020). Testimonies of stranded seafarers. Tilgjengelig fra: https://www.imo.org/en/MediaCentre/HotTopics/Pages/Testimonies-of-stranded-seafarers.aspx (Hentet: 29.10.20)

Tekstboks skrevet av Even

# data[].attributes.headline
Økonomisk geografi - Endring i etterspørsel

# data[].attributes.subject
Økonomisk geografi - Endring i etterspørsel

# data[].attributes.body
Økonomisk geografi - Endring i etterspørsel

Koronapandemien har ført til endret etterspørsel av varer. Mye har likevel holdt seg stabilt, noe som har ført til at transporten av varer har måtte fortsette.

Vareetterspørsel:

Etter at de første koronarestriksjonene ble innført i mars, har det vært en vekst i omsetningen av dagligvarer og alkohol i Norge, ifølge SSB (2020). Med andre ord har ikke etterspørselen av disse sunket, men tvert imot. I mars opplevde mange dagligvarebutikker en storhamstring: frykten for at vi skulle gå tom for blant annet dopapir og andre nødvendige basisvarer kan antas å være en årsak. Denne frykten er kanskje helt ikke helt urasjonell med tanke på at Norge har en relativt høy andel import av varer fra utlandet. Norge er nemlig avhengig av importen av varer vi ikke kan produsere selv. Dette gjelder for eksempel frukt og grønt, som det i store deler av landet er for røft klima til å produsere.

Politikere varslet raskt at hamstring ikke var nødvendig og at varelagrene ikke kom til å gå tomme, og siden har hamstringen sjeldent vært et tema i nyhetsmediene. Kystverket (2020) i Norge presiserer at havnene ikke er stengt, som gjør at skips- og godstrafikken har kunne fortsette som før. Restriksjonene som er iverksatt handler nemlig i hovedsak om begrensninger i persontrafikk. Vareimporten opprettholdes og kan dermed fortsatt mette etterspørselen, på grunn av dette.

På samme tid, har NHO (2020) i flere rapporter uttalt at global økonomi står overfor et kraftig tilbakeslag i år: «Koronaviruset har ført til en global krise uten sidestykke i nyere tid (…) Lokale smittevernstiltak i en rekke land fører til nedstengning og lavere etterspørsel, produksjonsstans og massearbeidsløshet» (ibid, s. 2) .

Tekstboks skrevet av Mia

Kilder:
Kystverket (2020). Koronaviruset og sjøtrafikken. Tilgjengelig fra: https://www.kystverket.no/Nyheter/2020/mars/koronaviruset-og-sjotrafikken/ (Hentet: 12.11.2020)

Holmes, M., Myrvang, S., Huseby, C., Sandblad, M., Nave, O. & Ertesvåg, F., (12. 03. 2020). Tilgjengelig fra:
https://www.vg.no/nyheter/innenriks/i/zG1bXb/skulle-bare-kjoepe-broed-det-var-tilloep-til-kaos (Hentet: 12. 11. 2020)

Statistisk Sentral Byrå (11. 06. 2020). Varehandel og tjenesteyting: koronarestriksjoner ga omsetningshopp for dagligvarer og alkohol. Tilgjengelig fra: https://www.ssb.no/varehandel-og-tjenesteyting/artikler-og-publikasjoner/koronarestriksjoner-ga-omsetningshopp-for-dagligvarer-og-alkohol (Hentet: 12. 11. 2020)

Landbruk.no (28. 09. 2018). I dag er Norge helt avhengig av importert mat. Tilgjengelig fra:
https://www.landbruk.no/internasjonalt/i-dag-er-norge-helt-avhengig-av-importert-mat/ (Hentet: 12. 11. 2020)

Bilde av Tom Fisk fra Pexels