# data[].attributes.attachment_link.title
Методика вивчення фонетики

# data[].attributes.headline
Уже в період навчанн

# data[].attributes.body
Уже в період навчання грамоти (1 клас) діти шляхом часткового звукового аналізу вчаться виділяти окремі звуки із звукового комплексу — слова, проводять

спостереження за зміною значення слова залежно від зміни того чи іншого звука (лис — ліс, ніч — піч), послідовно називають звуки в слові, визначають голосні і приголосні, приголосні тверді і м'які, на основі поскладового вимовляння вчаться ділити слово на склади, а також робити звукові моделі слів.

Ці уміння є основою для успішного засвоєння розділу «Звуки і букви» у 1—2 класах. В учнів поглиблюються знання про звукову систему української мови. Так, у дітей формуються сталі уявлення про те, що звуки мови поділяються на дві великі групи — голосні і приголосні. З метою чіткості і свідомості засвоєння знань під час класифікації звуків на голосні і приголосні учнів слід орієнтувати на такі ознаки:

спосіб вимови (при вимові голосних повітря вільно виходить через ротову порожнину, при вимові приголосних — натрапляє на ряд перешкод (язик, зуби, губи);

характер звучання (при вимові голосних чуємо тільки голос, при вимові приголосних — голос і шум або тільки шум);

властивість утворювати склад (голосні утворюють склад самі по собі, приголосні — лише в сполученні з голосними).

Всі ці знання учні мають одержувати способом спостереження за артикуляційним апаратом (органами мовлення) під час вимови окремих звуків, вправлянь у вимовлянні звуків і аналізу особливостей їх вимови.

Під час вивчення цього розділу доцільними будуть вправи фонетичного й артикуляційного характеру, спрямовані на формування умінь класифікувати звуки, наприклад; 1) назвіть звуки, під час вимови яких повітря вільно проходить через ротову порожнину; 2) назвіть звуки, під час вимови яких створюється перешкода губами ([б], [п], [в], [м], [ф]), зубами і кінчиком язика ([д], [т], [з]) і т. д.

+Само собою зрозуміло, що передувати таким вправам мають спостереження за артикуляційним апаратом в процесі вимови голосних і приголосних.

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікава фонетика

# data[].attributes.body
https://learningapps.org/watch?v=pce3730sn21

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина «Назвіть слова»

# data[].attributes.attachment_link.description
Знайдіть правильну відповідь

# data[].attributes.attachment_caption
6. завдання 

# data[].attributes.headline
1. Не змінюючи кільк

# data[].attributes.body
1. Не змінюючи кількості букв, додайте до слів

іду, а, ар один звук, щоб  утворилися нові слова.

2. Змінивши  один  звук,  перетворіть  рослину  на

комаху,  що нагадує бджолу.

3.Із звуків слова космонавт утворіть якнайбільше слів.

4.Назвіть  якомога  більше  слів,  щоб  кожне  наступне  слово починалося    двома звуками попереднього

(вітчизна – надія – ялина намет – етажерка – карабін – інженер – ерудиція – явір.)

5.Відкинувши  один  звук,  перетворіть  маленьку комаху  на морського рака.

6.Знайдіть слова, які б мали такі значення під час читання:

# data[].attributes.body
1.Якого звука немає в словах віршів Т.Г. Шевченка «Заповіт»,

«Якби ви знали, паничі...»? Чим це пояснюється?

2.Який сполучник треба поставити між двома п’ятими буквами алфавіту, щоб утворити назву людини похилого віку?

3.Яке трискладове слово об’єднує 32 букви?

# data[].attributes.headline
Розгляньте таблицю. Розкажіть за таблицею про систему звуків української мови

# data[].attributes.subject
Розгляньте таблицю. Розкажіть за таблицею про систему звуків української мови

# data[].attributes.body
https://quizlet.com/650439375/match

# data[].attributes.attachment_link.description
Quizlet is a lightning fast way to learn vocabulary.

# data[].attributes.headline
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція

# data[].attributes.subject
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція

# data[].attributes.body
https://navsi200.com/tests/q/1/6/

# data[].attributes.attachment_link.title
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція

# data[].attributes.attachment_link.description
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція

# data[].attributes.headline
Однакова кількість звуків і букв

# data[].attributes.subject
Однакова кількість звуків і букв

# data[].attributes.body
https://navsi200.com/tests/q/1/3/

# data[].attributes.attachment_link.title
Однакова кількість звуків і букв

# data[].attributes.headline
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція

# data[].attributes.subject
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція

# data[].attributes.body
https://youtu.be/riAPwOcRFe0

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
на всі двісті

# data[].attributes.attachment_link.title
Фонетичний запис слів або фонетична транскрипція [Типове завдання ЗНО]

# data[].attributes.headline
Однакова кількість звуків і букв

# data[].attributes.subject
Однакова кількість звуків і букв

# data[].attributes.body
https://youtu.be/8pFwF8mIZfQ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
на всі двісті

# data[].attributes.attachment_link.title
Однакова кількість звуків і букв [Типове завдання ЗНО]

# data[].attributes.headline
На  двох  гранях  піраміди  запишіть  слова – іменники,  замінивши  рисочки буквами.На одній грані слова повинні починатися і закінчуватися голосним звуком а, на другій – приголосним  – Т. У кожному наступному рядку слово повинно мати на одну букву більше, ніж у попередньому. 

# data[].attributes.subject
На  двох  гранях  піраміди  запишіть  слова – іменники,  замінивши  рисочки буквами.На одній грані слова повинні починатися і закінчуватися голосним звуком а, на другій – приголосним  – Т. У кожному наступному рядку слово повинно мати на одну букву більше, ніж у попередньому. 

# data[].attributes.headline
Вимовте окремо, а по

# data[].attributes.body
Вимовте окремо, а потім разом звуки [і], [д], [л ́].

Чи означають вони будь - який предмет або явище?

Змініть послідовність цих звуків так, щоб утворилося слово.

Замініть у цьому слові останній звук  [д] на [с], [г].

На основі проведених спостережень розкажіть про звуки

мови

# data[].attributes.headline
До поданих слів доберіть слова, які відрізняються від них тільки м’якими, парними твердому приголосному звуком.Запишіть пари слів.

# data[].attributes.subject
До поданих слів доберіть слова, які відрізняються від них тільки м’якими, парними твердому приголосному звуком.Запишіть пари слів.

# data[].attributes.body
Шал, красен, сіл, постіл, лак, раса.

# data[].attributes.headline
Значення звукової сторони мови в житті суспільства.

# data[].attributes.subject
Значення звукової сторони мови в житті суспільства.

# data[].attributes.body
Про українську мову кажуть, що вона евфонічна, тобто милозвучна, приємна на слух. Але милозвучність нашої мови формується під впливом багатьох компонентів, вона потребує належної фонетичної організації. Милозвучність вимагає свідомого уникнення незграбності в поєднанні звуків, послідовного й неухильного дотримання норм правильної вимови.

Фонетика (від грецького phoneticos)– розділ науки про мову, який вивчає звуки мови.

Фонетика – розділ мовознавства, що вивчає звуковий склад мови.

У природі існує безліч звуків різноманітного походження. До мовних звуків належать ті, які утворюються органами мовлення людини і використовуються нею у процесі спілкування для матеріальної репрезентації свої думок. Кожен зміст як ідеальна сутність нашого мислення може бути зрозумілий тільки завдяки формі (мовній матерії), яка передає цей зміст.Звукова мовна форма вираження складається з ряду членороздільних звуків, пов’язаних між собою за чітко визначеною послідовністю і об’єднаних словесним наголосом.

Людське мовлення – це лінійний звуковий потік, у якому кожен мовець виокремлює лінійні фонетичні одиниці (сегментні): фонетичну фразу, фонетичне слово, склад і звук.

Фонетична фраза та фонетичне слово належать до складних лінійних фонетичних одиниць, оскільки вони організовані в цілісну одиницю з нижчих за ієрархією фонетичних сегментів за допомогою нелінійних фонетичних одиниць (над сегментних, суперсегментних) – наголосу та інтонації.

Завдяки тому, що між звучанням і значенням існує постійний зв'язок, носії мови завжди розпізнають мовні одиниці (морфеми, слова, речення) саме як такі, а не інші. Мовні одиниці знаходять своє матеріальне вираження через звукові одиниці.

Розрізняють лінійні і нелінійні звукові одиниці.

Лінійні, або сегментні, звукові одиниці – це звуки й склади. Лінійними вони звуться тому, що ідуть один за одним, сегмент за сегментом, у мовному потоці. Так, звукова форма кожного слова становить один звук або послідовність кількох звуків чи складів.

До нелінійних (суперсегментних, надсегментних) звукових одиниць належать наголос та інтонація. Нелінійні звукові одиниці характеризуються тим, що їх не можна вимовити ізольовано, як звуки або склади, вони ніби нашаровуються на звукові послідовності.

Звукові одиниці виконують у мові певні функції: твірну (конститутивну) та ідентифікаційну (розпізнавальну), які одночасно виявляються в процесі комунікації. Коли мовець перетворює (кодує) предмет своєї думки в звукові послідовності, організовані певним чином, то цим самим створюється звукова форма слів і речень, тобто звукові одиниці виконують твірну (конститутивну) функцію. Коли слухач, сприйнявши звуковий сигнал, співвідносить його з певним значенням, то в цьому процесі за звуковими одиницями ідентифікуються (розпізнаються) лінгвістичні одиниці, тобто звукові одиниці виконуютьідентифікаційну (розпізнавальну) функцію. Крім того, звукові одиниці виконують ще й розрізнювальну (диференційну) функцію, тобто вони служать не тільки для ідентифікації, а й для розрізнення лінгвістичних одиниць. Проте розрізнювальна (або диференційна) функція є похідною від ідентифікаційної (розпізнавальної).

# data[].attributes.headline
Мовна комунікація.

# data[].attributes.subject
Мовна комунікація.

# data[].attributes.body
Як було зазначено, найважливіше функціональне призначення мови полягає в тому, що вона служить засобом спілкування між людьми. Цій меті – забезпечувати комунікацію – підпорядковані всі структурні компоненти мови, і статус кожного елемента будь-якого рівня визначається тим, як він бере участь у комунікативному процесі.

За своєю природою мова належить до семіотичних, тобто, знакових, систем. Вона становить систему знаків (морфем, слів, речень), які, з одного боку, повсякчасно відтворюються з метою передачі думки й забезпечення комунікації, а з другого – доступні для сприймання. Кожен такий знак має дві сторони: означуване (план вираження, предмет думки) і означаюче (план вираження). Кожне означуване (зміст, значення) у мовному колективі в процесі комунікації втілюється в певне звучання, тобто має матеріальну форму вираження, яка й забезпечує реалізацію і сприймання змісту за допомогою органів мови і слуху. Зміст і форма (значення і звучання) нерозривні. Зв'язок цей умовний, але обов’язковий. Завдяки йому кожен такий знак (кожна лінгвістична одиниця) завжди розпізнається носіями мови й відрізняється від інших знаків, і саме тому він може служити засобом спілкування.

Матеріальною формою лінгвістичних знаків виступають різні звукові одиниці: звуки, наголос та інтонація.

Отже, звукова сторона мови, в тому числі самі звуки, не мають самостійного значення, вони є матеріальним втіленням певних значень, тобто звукові одиниці – це не знаки, а лише план вираження знаків.

Як же конкретно відбувається комунікація?

Коли в процесі спілкування одна людина хоче передати якесь повідомлення іншій, вона хоче, щоб те, що вона думає або переживає в даний момент, стало відомим і зрозумілим іншій людині. Оскільки предмет думки не може бути перекладений з однієї свідомості в іншу безпосередньо, то для цього люди користуються таким способом: мовець перетворює предмет своєї думки за допомогою мовних органів у послідовність звукових хвиль, тобто звуків. При цьому кожне значення в мові передається окремою послідовністю звуків, відповідно організованою, або за допомогою наголосу (коли це слово), або за допомогою інтонації (коли це речення). Кожна така звукова послідовність, природно, має цілком визначені акустичні характеристики.

Поширюючись у повітрі, звукові хвилі досягають барабанної перетинки слухача й приводять її також у відповідні коливання. Ці коливання реєструються нервовою системою й аналізуються мозком. Це значить, що послідовність звукових коливань у процесі цього аналізу знову перетворюється у факт свідомості і дає змогу розуміти повідомлення.

Узагальнюючи, можна сказати, що весь процес передачі думки складається з таких ланок: формування думки – перетворення (перекодування) її за допомогою відповідних рухів мовних органів у послідовності мовних звуків – передача звукових хвиль по каналу – сприймання звукових послідовностей слуховим апаратом співрозмовника – перетворення (декодування) їх знову в предмет думки.

Звичайно, в цьому процесі необхідною умовою взаєморозуміння є те, щоб мовець і слухач користувалися тією самою системою знаків і тими самими правилами перетворення предмета думки в звукову послідовність і, навпаки, звукової послідовності в предмет думки, іншими словами, щоб вони користувалися тією самою мовою. Так, наприклад, коли українець поняття «мати» втілю

Є в звукову послідовність «мама», то й слухач, сприймаючи цю послідовність повинен співвідносити її з таким самим поняття. Тоді комунікація відбудеться. Коли є слухач виявляється грузином, він співвіднесе звукову послідовність «мама» з поняттям «батько» - тобто сприйнята інформація не відповідатиме тій, яка була передана. Іншими словами, комунікація не відбудеться.

# data[].attributes.headline
Звук і фонема.

# data[].attributes.subject
Звук і фонема.

# data[].attributes.body
Звук – це найменша, неподільна одиниця. В українській мові, як і в будь-якій іншій, звуків дуже багато, вони характеризуються різними акустичними й фізичними властивостями.

Отже, для спілкування мають значення не всі звуки та їх різновиди, а лише основні звуки, або звукові типи, із зміною яких зв’язана зміна значення слів і їх форм. Такі звукові типи називаються фонемами. Фонема – це неподільна звукова одиниця людської мови, здатна розрізнювати значення слів та морфем.

Слова розрізняються між собою звучанням. Для того щоб розрізнити два слова, потрібно їх зіставити і протиставити. Протиставлення, або опозиція, - основне поняття фонології. Опозиції бувають релевантні, тобто такі, які служать для розрізнення значеннєвих одиниць, і нерелевантні, тобто такі, які не служать для розрізнення значеннєвих одиниць мови.

Фонема – мінімальна одиниця звукової будови мови, яка служить для розпізнання і розрізнення значеннєвих одиниць – морфем, до складу яких вона входить як найменший сегментний компонент, а через них – і для розрізнення та розпізнання слів.

У мовленні виступають уже не фонеми, а їх представники, позиційно зумовлені звуки, які називаються варіантами фонем, або алофони.

Варіанти фонем, або алофони, потрібно відрізняти від варіацій. Варіації – це індивідуальні, територіальні і позиційні видозміни фонем, які не впливають на смисл, не утруднюють розуміння (сприймання). Так, кожному індивіду притаманні певні особливості вимовляння звуків (тембр, шепелявість, картавлення тощо).

Отже, фонема як недоступна безпосередньому сприйняттю абстрактна одиниця протиставляється звукові як конкретній одиниці, в якій фонема матеріально реалізується в мовленні. У філософському плані відношення фонеми і звука можна визначити як відношення сутності та явища. Одній фонемі можуть відповідати кілька звуків (алофонів), кожен з яких співвідноситься з певною позицією так, що різні алофони, як правило, не зустрічаються в одній і тій же позиції. Алофони однієї фонеми утворюють ряди звуків, які чергуються позиційно і перебувають між собою у відношенні контрасту. Через те фонему можна визначити як ряд звуків, які позиційно чергуються.

Із синтагматичним аспектом фонем пов’язане поняття фонотактики, тобто закономірності сполучення фонем.

# data[].attributes.headline
Наша мова  – відверт

# data[].attributes.body
Наша мова – відверта, відважна.

Не для форми в ній будь - який знак.

Ми звичайні слова, переважно,

Як почуємо, - й пишемо так.

# data[].attributes.headline
Вивчення термінів

# data[].attributes.subject
Вивчення термінів

# data[].attributes.body
https://quizlet.com/650439375/learn

# data[].attributes.attachment_link.description
Quizlet is a lightning fast way to learn vocabulary.

# data[].attributes.headline
Розподіл слів

# data[].attributes.subject
Розподіл слів

# data[].attributes.body
https://learningapps.org/watch?v=pk3g3nx5n21

# data[].attributes.attachment_link.title
Розподіл слів

# data[].attributes.attachment_link.description
Розподіліть слова на дві групи, де в 1-й групі: вимова не  збігається з написанням, а в другій –збігається

# data[].attributes.body
Коли ти плекаєш слово,

Мов струна воно блищить.

Калиново, барвінково

Рідна мова пломенить.

Коли мовиш, як належить,

- Слово чисте, як роса...

І від тебе теж залежить

Мови рідної краса.

Д. Білоус.

# data[].attributes.headline
Вікторина для всезнайків

# data[].attributes.subject
Вікторина для всезнайків

# data[].attributes.body
https://learningapps.org/watch?v=piy3gd55v21

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина для всезнайків

# data[].attributes.attachment_link.description
Доповніть речення