# data[].attributes.headline
H.C. Andersen: Den lille pige med svovlstikkerne

# data[].attributes.subject
H.C. Andersen: Den lille pige med svovlstikkerne

# data[].attributes.body
Natasha, Christina

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?

Den lille pige med svovlstikkerne handler om en lille pige, der sælger svovlstikker for at tjene penge til hende og hendes familie. Hun er en fattig lille pige, som render rundt ude i sneen uden ordentligt tøj og sko på, fordi de ikke har råd til tøj i familien. Social ulighed er til stede i teksten i form af manglen på penge, tøj, mad og til dels også kærlighed.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

Det er den lille pige som er undertrykt, idet at hendes familie får hende til at gå ud i kulden og sælge svovlstikker, for at tjene penge ind til familien. Hun går rundt i laset tøj, og tøfler selvom der er vinter og fyldt med sne udenfor. Dette tøj varmer slet ikke, og til sidst ender den lille pige med at dø af kulde.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?

Nogle af de virkemidler vi oplever er at mens hun sælger svovlstikkerne kigger den lille pige ind af vinduerne og ser ting som  mad og varme. Hun ser familier som er bedre stillet end hende og familier som ikke er i pengenød og som ikke skal have deres børn til at sælge svovlstikker for at de har råd til mad og et lille tag over hovedet. Det er ting som hendes familie ikke selv har, men som den lille pige drømmer om.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?

Man kan sammenligne Den lille pige med svovlstikkerne med dokumentaren En syg forskel. Der forekommer en masse ligheder, i form af manglen på ressourcer og penge. Derudover er der fokus på de sundhedsmæssige problemer i begge eksempler, samt vises der også en stor forskel på rige og fattige i begge.

Forskellen på disse eksempler er dog, at Den lille pige med svovlstikkerne foregår i ældre tid, hvor fattige på daværende tidspunkt, slet ikke havde mulighed for at få hjælp på samme måde fra samfundet, hvor at fattige i dag, har bedre muligheder for at blive hjulpet af samfundet.

# data[].attributes.body
Kristian, Christian

Dokumentaren viser social ulighed da der bliver vist forskel på levealderen på rig og fattig. Fattige lever 13 år mindre i gennemsnit fordi de lever et sundt liv. Beboerne i det udsatte område har ikke nogen uddannelse eller arbejde.

beboerne i det belastede boligområde Aalborg Øst er de undertrykte personer som bliver vist i dokumentaren, hvor man følger dem og ser hvordan de lever og hvilke problemer de kæmper med i deres liv.

der er meget fokus på de udfordringer personerne står overfor, som er fattigdom og sygdom.

Dokumentaren kan sammenlignes med spillefilmen ‘’Bænken’’, da der er ligheder mellem personerne i fokus. de ligheder er f.eks. livstruende sygdomme og fattigdom.

# data[].attributes.body
Line, Emma

Teksten skildrer social ulighed, ved at 2 døtre har muligheden for at blive inviteret til bal, og findes deres mand igennem ballet. Men som tiden går bliver de ældre, og muligheden for at få en mand er ikke længere gældende, fordi de er blevet ældre. Det forstås bla ved at der nævnes at den ene datter ikke længere kan danse, men blot se på, da hun er blevet for fysisk gammel til at danse. “Vores kavaler er blevet for stivbenede”  (linje 101-111) men mændende bliver ikke gamle på samme måde som kvinderne, og få dem er det acceptabelt at finde en kone uanset alder.

Det er kvinderne i teksten der undertrykkes, i det at deres liv er "slut" i forhold til at skabe en familie, ved en hvis alder, i modsætning til mændende som havde fri individualitet og kunne skabe deres liv uanset alder, som de ville.

Historien starter in medias res, som gør at vi bliver kastet ind i begivenheden. Der bruges alliteration, til at, som han benytter til at beskrive og understrege med: "Hvor flinkt de flittige Fingre flyve frem" (linje 4) her understreges døtrenes hårde arbejde med at syge kjolerne.

Den kan perspektiveres til "støv", hvor kvinderne også undtrykkes og mændendes frie individualitet kommer til syne. Her er mændendes muligheder en del større end kvindernes, mændende kunne selv vælge arbejde, imens kvinderne skulle blive derhjemme og gøre rent.

Man kan også perspektivere den til filmen "nu har vi snakket nok om kvinder, da der også er fokus på ulighed imellem køn, forskellen er dog, at her er der fokus på undertrykkelse hos mænd.

# data[].attributes.headline
Martin Andersen Nexø: Pelle Erobreren – Den store kamp (uddrag)

# data[].attributes.subject
Martin Andersen Nexø: Pelle Erobreren – Den store kamp (uddrag)

# data[].attributes.headline
Skjulte Danmarkshistorier: Richardt og Rasmine

# data[].attributes.subject
Skjulte Danmarkshistorier: Richardt og Rasmine

# data[].attributes.body
http://www.skjultedanmarkshistorier.dk/skaebner

Malou, Cecilie

Richardt og Jasmine opvoksede begge i fattigdom, og endte med at prostituere sig selv.

Richardt blev undertryk, da hans far tabte et spil billiard, og farens "venner", misbrugte Richardt, selvom han var et barn. Han oplever svigt og traume tidligt i sit liv.

Rasmine bliver efterladt af sin mor, og ender derfor på et børnehjem. Hun oplever også svigt tidligt i sit liv. hun bliver prostitueret fordi det er den nærmeste måde at tjene penge på.

Vi ser Richardt fortælle Rasmines historie. Der er sørgeligt musik ind over fortællingen. Vi ser billeder af Rasmine. Richardt besøger det værtshus hvor han først blev misbrugt. Vi ser også billeder af hvor Rasmine boede og prostituerede sig.

De to historier er mange år fra hinanden, alligevel minder de meget om hinanden, og om den fattigdom og ulighed der er i Danmark. Richardts historie er meget usædvanlig, da man ikke så ofte taler om mænds problemer. Vi hørte i dokumentaren "Nu har v i talt nok om kvinder", at det oftest er mænd som ender hjemløse, lige som Richardt nu er. Samtidig snakker mænd ikke om deres psykiske og fysiske problemer. Seksuelt misbrug og prostitution, er oftest talt pm fra kvinders synsvinkel, men ikke i lige så høj grad fra mænd.

# data[].attributes.body
Silas, Magnus

Der bliver iscenesat social arv i filmens forløb. Det vises især i form af at Jonas oplever samme opvækst som sin mor.

Filmen viser også tydeligt forskellene ved et barns opvækst, dels i et fattigt miljø og i et middelklassemiljø, Vi ser nemlig at jonas mistrives i det fattige, og snakker tit om han vil hjem til faren. Når han så er hjemme hos faren, viser han glæde overfor at have sit eget værelse.

Filmen tydeligøre social ulighed. Det ses i scenen hvor Liv er på arbejde og har taget Jonas med fordi ingen kunne hjælpe med at passe ham. Kunderne sidder med fint tøj på restauranten og undrer sig over hvorfor drengen råber efter sin mor.

den undertrykte i filmen er kaj, han bliver kaldt diverse negative ord, grundet hans situation i livet. Fx nabodrengene der kalder ham fulde nar.

vi kan sammenligne med en syg forskel, da vi også ser Kajs helbreds være forværret hvilket og kunne være grundet hans situation i livet, og at han derfor ikke tænker på sit helbred særlig meget, det bliver også tydeliggjort da han sidder og ryger og drikker hver dag.

# data[].attributes.body
Lærke O., Celine

Teksten viser forskellen på de sociale klasser. Teksten viser også hvordan de forbipasserende ikke hjælper drengen og han bliver set ned på
- I teksten bliver en dreng beskrevet som fattig, hjemløs, beskidt og tandløs.
Andre (De to kvinder) bliver beskrevet som, ser godt ud, har et flot uldtørklæde, har råd til sko, slik osv.

I teksten er det drengen og hans søster som er undertryk.
der bliver blandt andet brugt patos, til at vise undertrykkelsen.

Teksten kan perspektiveres til "den lille pige med svovlstikkerne". Her er der heller ikke nogen, som hjælper den lille pige. Der er derfor en lighed mellem den lille pige og drengen på stentrappen

# data[].attributes.body
Victor x 2

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?
Teksten viser arbejderklassens levevilkår og magtforholdene mellem rig og fattig. Den viser hvordan arbejdernes løn bliver udskudt, og hvordan deres familier venter på denne “lønseddel” for at kunne klare sig til næste “lønseddel”. Fabriksejerne har magten og der bliver på grund af kampen mod fabriksejerne set ekstra meget ned på arbejdere som socialister og krakilere, så det er en kamp mod kapitalister og socialister på arbejdsmarkedet i byen.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?
En gruppe arbejdere bliver undertrykt, og de bliver undertrykt af værkejeren som mangler at betale arbejdernes løn.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?
Værkejeren har råd til at klare at en arbejder forsøger at snyde ham med placering af stenene for en ekstra skilling.
Værkejerens søn overtaler faren til at man ikke kan sammenligne ham og faren med arbejderne, de bliver anset som lavtstillet. Derudover bliver der brugt vold mod arbejderne hvis ikke de indordner sig, og undertrykkende ord som socialister og krakilere.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed? Skriv få centrale stikord og korte sætninger - punchlines!
Arbejderen - Johannes V Jensen: Ligheder: Social ulighed, ringe vilkår for arbejderklassen. Forskelle: Overdrivelser, industrialiseringen i USA

# data[].attributes.body
Ronja, Teodora

Teksten skildrer temaet social ulighed, ved at sætte fokus på mandens og kvindens rolle i hjemmet.

I teksten er det kvinden der er undertrykt, i form af at hendes dagligdag bare går med at gøre rent, hvor hun ikke har mulighed for at bryde tendensen og lave noget andet.

Der bruges billedsprog for at understrege forskellen på mand og kvinde.
Eksempler:
"For ham er tiden som en vej med milepæle"

"For hende, kvinden, er der ingen vje ar tilbagelægge, eller vjene, hun går, drejer sig rundt, fører intet sted hen."

I disse eksempler beskrives det hvordan manden har muligheder foran sig, og kvinden blot skal lave det samme arbejde hele tiden.

Vi har perspektiveret novellen med "en syg forskel", dokumentar. Forskellen på teksterne er, at dokumentaren handler om økonomi og helbred, hvor novellen handler om kønsrøller i hjemmet.

Derudover har vi perspektiveret novellen med filmen "Bænken". I filmen er det også kvinderollen der er undertrygt i hjemmet, hvor hun lever i angst og bliver slået af sin mand.

# data[].attributes.body
Laus, Nelas

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?

Den omfatter social ulighed ift. uligheden mellem arbejderen og den normale civile. Arbejderens vilkår og hvordan de har det, i dette tilfælde, i New York.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

Den undertrykte er arbejderen, som er blevet skudt. han bliver undertrykt af fortælleren, som finder på negative historier omkring ham og fremstiller ham som et redskab, der er gået i stykker

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?

Der bliver bl.a. brugt overdrivelser for at understrege hvad fortælleren mener om den døde arbejder.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?
Teksten minder meget om filmen 'Bænken', hvor arbejdervilkår her også bliver beskrevet, med fokus på folk der har det svært. Selvom, der er tæt på 100 år mellem disse 2 historier, er der store ligheder. En af forskellene er, at i filmen følger man en arbejders liv som arbejder, hvor der i teksten "bare" bliver beskrevet en død arbejder

Skriv få centrale stikord og korte sætninger - punchlines!
Død, ulighed, objektivisering, Tab, fantasi

# data[].attributes.body
Lærke R.

Nora og hendes mand Helmer tilhører overklassen i samfundet. Helmer arbejder i en bank, og bliver yderligere forfremmet til en højere stilling.

I denne tidsperiode forventede man at kvinden adlød sin mand, og passede det huslige imens manden arbejder.

Den sociale ulighed kan både skildres imellem Nora og Helmer som ægtefælder, og Nora og Fru linde. Nora føler sig ulykkelig i deres ægteskab, og har lyst til at bryde de ”kvindelige normer” ved at forlade både ham, hus og børn.

Den anden form for social ulighed ses da Nora snakker med sin gamle veninde Fru Linde. Her praler Nora overfor fru Linde over sin mands høje position i samfundet.

Nora er undertrykt, fordi hun ikke længere har lyst til at tilpasse sin kvindelige rolle i hjemmet, hun vil gerne skilles, og ud og klare sig selv.

De kvindelige normer kan sammenlignes med teksten "Den sidste balkjole", da den også bygger på kvindernes rolle i samfundet. Her anses pigerne for, at være blevet for gamle, og kan derved ikke danse til ballet.

# data[].attributes.headline
Thomas Korsgaard: Hvis der skulle komme et menneske forbi

# data[].attributes.subject
Thomas Korsgaard: Hvis der skulle komme et menneske forbi

# data[].attributes.body
Olivia, Mille

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?

Slidt fysisk miljø

Bor på en gård

Ustabile og fraværende forældre.

Vi ser en ung dreng, stå meget på egne ben

Mestre at holde hovedet koldt

Mange konflikter i familien

Få penge

3 børn og 3? hunde

Landbrug som indtægtskilde, ustabilt & uattraktivt

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?
-      Tue er undertrykt af hans familie, specielt hans far.

Inspektøren på skolen fortæller ham at han er klassens klovn og at han spilder sin tid

Tue bliver mobbet og har ingen venner.

Moderen er undertrykt af faderen, fordi hun er psykisk ustabil og faderen er meget uforstående overfor dette.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?
-     Oplever situationerne meget tæt på

Situationerne til mindste detalje

Ser situationerne fra Tues synsvinkel, altså fra den undertrykte

Undertrykkelsen og livet som offer af underklassen i samfundet forstærkes heraf

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?

Et dukkehjem

Ligheder:

Nora er undertrykt af en mandlig rolle

Nora er hemmelighedsfuld overfor Torvald - ligesom moderen i bogen er overfor faderen

Ikke mange penge

Noras børn er stille ligesom Tues søskende

Nora har en affære, ligesom Tues mor

Låner penge: Både Nora og Tues familie låner penge (andre familiemedlemmer)

Forskelle:

Nora snakker efter munden: Gør Tue i bogen ikke, står ved sine meninger

Det fysiske miljø (hjemmet) virker bedre i et dukkehjem end i bogen - rent/beskidt

# data[].attributes.headline
Dokumentar: "Nu har vi talt nok om kvinder" (DR2, 2021)

# data[].attributes.subject
Dokumentar: "Nu har vi talt nok om kvinder" (DR2, 2021)

# data[].attributes.body
Niclas, Mathias

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?

Kvinder blevet “mere” værd end mændene, har fået det nemmere i det danske samfund de sidste par år, imens mændene har fået det sværere.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

I dokumentaren er der fokus på undertrykkelse af mænd, i forhold til ligestilling. Ligestillingsdebatten har ofte fokus på kvindernes kamp, og hvor de er undertrykte. Her tager den mændenes undertrykkelse op.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?

Virkemidler som bliver brugt er bl.a. sociale forsøg.

Fakta omkring mændenes ulighed, bl.a. hjemløse, kæresterelationer.

Bruger relevante kilder, i form af personer som lever med problemerne til daglig.

Så de bruger altså etos i form af virkelige personer, og patos når de laver sociale forsøg og beviser det, samt logos når de fortæller fakta.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?

Bænken - fokus på manden som har svært ved at komme ud af fattigdom og misbrug. På samme tid er han syg, hvilket de også sætter stort fokus på i dokumenteren, nemlig helbred.
Den kan også sammenlignes med Richard og Rasmine, da den dokumentar også handler om en mand, som har svært ved at komme ud af hjemløshed og fattigdom.