# data[].attributes.body
Af Maria Sommer Nielsen

Mit fokuspunkt i denne portfolio er De otte principper bag rehabilitering - med særlig fokus på motivations-aspektet hos borgeren
Mine udvalgte læringsmål til dette emne er:
1) Jeg har kendskab til, hvad der skal til for at blive motiveret.
2) Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.

Udover de to læringsmål, har portfolien også to perspektiveringspunkter: Den ene er en model over Antowoskys mestringsbegreb som jeg vil indtale en lydfil om, og den anden er en fiktiv case om borgeren Karla, hvor jeg bruger min viden om motivation og mestring til at tale om Karlas specifikke situation i casen.

# data[].attributes.body
a. Hvorfor skal jeg som SSA kender til de otte principper bag rehabilitering?
Som SSA kan vi indgå i rehabiliteringsforløb med vores borgere. Det er derfor vigtigt at vide, hvilken principper der lægger til grund for rehabiliteringen, da de fortæller mig som SSA hvordan jeg selv skal agere over for borgeren. Ved at arbejde ud fra samme principper, kan det tværfaglige samarbejde mellem fagfolkene bedre skabe en helhedsorienteret følelese for borgeren.

b. Hvad er de otte principper bag rehabilitering? (Med en kort forklaring til hvert punkt)
Når man begynder et rehabiliteringsforløb, er der otte principper, som Socialstyrelsen har udgivet, man kan bruge som inspiration til at arbejde ud fra:

1) "Borgeren skal deltage aktivt"
Dette kalder man også borgerinddragelse. Det går ud på, at borgeren selv skal føle sig motiveret for at deltage og opnå nogle bestemte mål med rehabliteringsforløbet, frem for at det for eksempel kun er fagpersonerne, der presser borgeren til at deltage.
2) "Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter borgerens behov"
Her skal man kigge på borgerens resourser. Man inddeler resourser i tre kategorier: fysiske, psykiske og sociale resourser. Det kan også være en god idé at inddrage borgerens pårørende i processen.
3) "Forløbet skal tage udgangspunkt i borgerens livssituation"
Her er det vigtigt at være helhedsorienteret. Det vil sige at tage i betragtning hvad borgeren selv kan, men også for eksempel borgerens boligforhold, hjælpemidler og netværk.
4) "Der skal laves mål og delmål og aftales, hvornår målene skal være nået"
Der laves til hvert forløb en rehabiliteringsplan, der lægger elektronisk tilgængelig, som personer fra alle faggrupper har adgang til. I denne plan skal der fremgå mål og delmål. Delmål kan være de ting, borgeren skal kunne efter to uger, og mål er det endelige udfald af rehabiliteringsforløbet.
5) "De forskellige faggrupper skal arbejde sammen"
Rehabilitering er en tværfaglig proces. Det betyder, at forskellige fagpersoner er inde over forløbet. Disse kan være: visitatorer, rehabiliteringsterapeauter, sygeplejerske og kontaktperson (sosu-personale).
6) "Forløbet skal opleves sammenhængende af borgeren" Allerede inden borgeren udskrives af sygehuset, skal sygehuset arbejde tæt sammen med kommunen, så der er sammenhæng mellem den behandling, borgeren har fået på sygehuset, og den videre behandling i hjemmet. En person fra teamet tager ud til borgeren på sygehuset, og her planlægges der i fællesskab det videre rehabiliteringsforløb.
7) "Borgeren og fagpersonerne skal hjælpes ad med at planlægge"
Hvis der for eksempel opstår udforudsete ændringer i rehabiliteringsplanen, så som at borgeren bliver syg undervejs, er dette noget, der skal tages højde for, og man bliver måske nødt til at ændre i planen. Fagpersonerne og borgeren må derfor sørge for at spare med hinanden omkring selve planen under forløbet.
8) "Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden"
Alt hvad der udføres i prakisk under rehabilteringsforløbet, skal tage afsæt i videnskabelige teorier og metoder, og ikke mavefornemmelser eller hvad man "tror" er rigtigt.

c. Hvilke punkter i listen over de otte rehabiliteringsprincipper er særligt vigtige at kigge på i forhold til mit underemne om motivation?
Særligt punkt 1 og punkt 4  er relevante i forhold til spørgsmålet om borgerens motivation i rehabliteringsforløbet.  De understreger nemlig, at borgeren skal deltage aktivt i forløbet, og derved også have et incitament - eller motivation - for at deltage. De mål og delmål man laver, kan virke motiverende at arbejde udfra, idet de overskueliggør og tydeliggør, hvad man gerne vil opnå med rehabiliteringsforløbet.

# data[].attributes.body
a. Hvad er 'motivation' helt præcist?
Motivation er som en drivkraft hos mennesket. Ikke kun vores borgere, men alle mennesker har brug for at føle motivation for at kunne tage beslutninger og handle i livet. Det går ud på at kunne se et større formål eller gevinst bag sine handlinger, og at disse skal lægge til grund for sin ageren.
Motivation er noget, som mange forskellige teoretikere inden for pædagogik og psykologi har beskrevet og har forskellige tilgange til. To eksempler, som vores uddannelse beører, er Maslow og hans behovspyramide, eller Antonowsky og hans mestringsteorier, der begge tager udgangspunkt i individets konkrete livssituation, og om hvordan man bedst muligt kan motivere vedkommende på baggrund af denne. Det er netop Antonowsky, jeg perspektiverer til længere nede.

b. Hvad er motivation IKKE?
Motivation er ikke tvang eller overtalelse. Hvis borgeren føler sig tvunget, eller via manipulation er blevet overtalt til at udføre en handling, er det mod borgerens oprigtige lyst, og noget han/hun gør fordi han/hun ikke føler der er et andet valg, eller for at glæde dig som SSA (eller for at få fred for dig!). Det er vigtigt som SSA at forstå, at du altid skal tage udgangspunkt i borgerens ønsker og behov, og ikke pådutte ham/hende din egen overbevisning om, hvad der er bedst for ham/hende.

# data[].attributes.headline
Forskellen på indre motivation og ydre motivation

# data[].attributes.subject
Forskellen på indre motivation og ydre motivation

# data[].attributes.body
a. Hvad er forskellen på indre og ydre motivation?
Når man taler om motivationsbegrebet, kan man også skelne mellem indre motivation og ydre motivation.
Indre motivation er den, der kommer indefra hos borgeren. Det er borgerens egne lyster og behov man kigger på her. For at finde frem til borgerens indre motivation, kræver det, at man har kendskab til borgerens livshistorie og værdier, da den indre motivation er unik fra person til person, og hvis ikke man kender personen, kan den være svær at få øje på.
Ydre motivation er udefrakommende faktorer, der også kan motivere os. Både belønning og straf - altså ting der påvirker os 'udefra' - hører ind under den ydre motivation, og er som regel mere konkrete og målbare ting såsom en 'præmie' i en eller anden form, end den indre motivation, som nærmere er drevet af en abstrakt, indvendig følelse af tilfredshed.

# data[].attributes.headline
Motivation i praksis - med perspektivering til Antonowskis mestringsbegreb 

# data[].attributes.subject
Motivation i praksis - med perspektivering til Antonowskis mestringsbegreb 

# data[].attributes.body
a. Hvad siger Antonowsky om 'mestring', og hvordan kan dette omsættes til praksis i et rehabiliteringsforløb, i forhold til motivation af borgeren?

# data[].attributes.body
a. Hvilke faktorer skal jeg som SSA kigge på, når jeg skal motivere Karla i hendes rehabiliteringsforløb?
For at kunne motivere Karla bedst muligt, må jeg danne mig et helhedsorienteret indtryk af, hvem hun er som menneske. Antonowskys begreber kan hjælpe mig her:
Kan Karla begribe sin siutation?
Karla er en meget åndsfrisk kvinde på 112 år. Udover sine fysiske skavanker, og en anelse svækket hukommelse, har hun en velfungerende evne til at forstå sig selv og sin situation - dette er et stort plus!
Da Karla ikke har nogen sundhedsfaglig baggrund er det selvfølgelig vigtigt, at man på hverdagssprog overfor hende kan forklare hvilken skade hun har pådraget sin arm, og hvilke begrænsinger det vil give hende i hendes hverdag, indtil armen er rask igen. Vi skal som fagfolk også være gode til at forklare hende om selve rehabilteringsforløbet og dets varighed, så hun er opdateret om, hvad der foregår omkring hende.
Kan Karla håndtere sin situation?
Karla har et stort netværk af familie og venner, hvor særligt familien har tid og overskud til også at træde til, og støtte hende i hverdagen. Hendes netværk er dermed en stor ressource for hende. Hun bor dog alene, og derfor er hjælpen udefra også i form af daglige besøg fra SSA'en også vigtige for, at hun kan håndtere situationen med den brækkede arm.
Føler Karla meningsfuldhed i forbindelse med rehabiliteringen?
Ja, for Karla vil meget gerne have, at hendes arm bliver rask igen! Hendes indre motivation er den værdighed det giver hende, at kunne klare sig selv i hverdagen igen. Karla er nemlig en meget selvstændig kvinde, der er vant til at kunne klare sig selv, og dette finder hun meget meningsfuldt. Den ydre motivation er de familiefødselsdage, konfirmationer og barnedåb, som hun har i vente. Hun vil gerne kunne deltage i disse familiearrangementer, uden at hendes arm skal være en hindring for dette. Derfor er hun meget motiveret for, at hendes arm bliver rask igen hurtigt muligt.
Når jeg er ude som SSA hos Karla skal jeg altså trække på både hvad min teoretiske viden siger mig om motivation, og kunne implementere denne i min pleje af Karla. Det kan for eksempel være ved at minde hende om den næste familiefødselsdag. Hvornår er det nu, hvem er det, der har fødselsdag, og om Karla glæder sig. Når jeg minder hende om denne begivenhed, minder jeg også Karla indirekte om, at der er meningsfuldhed bag rehabiliteringsprocessen af armen.