# data[].attributes.body
"Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser."

Fysisk funktionsevne

Denne funktionsevne omfatter alt hvad vi foretager os fysisk.

Ældre mennesker kan have svært ved at rejse sig, da deres fysiske funktionsevne ikke gør det muligt for dem, pga. manglende muskelkraft i ben, ryg og balder.

Det kan også være, om det er muligt for dem at tygge deres mad samt synke den.

I Hans' tilfælde, har han fysisk svært ved at bruge sin venstre arm. Dette gør det svært for ham, at udføre simple hverdagsopgaver såsom: personlig hygiejne, tage tøj på, lave mad osv.

Psykisk funktionsevne

Her er det især hukommelsen som er en udfordring for ældre.

Problemer med hukommelsen, kan gøre det svært for dem at huske simple ting, såsom vaner og hverdagsaktiviteter. Pludselig kan det være svært at huske hvilken rækkefølge man tager tøj på i, eller huske hvor man har lagt sine nøgler.

I Hans' tilfælde har han svært ved, at huske ting som er foregået dagen før. Det er noget der kan være frustrerende for Hans, og være en stor udfordring for ham.

# data[].attributes.body
"Jeg kan forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tilgang."

§ 83 a. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83, stk. 1. Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.

Stk. 2. Rehabiliteringsforløbet, jf. stk. 1, skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet.

Stk. 3. De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med modtageren.

Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde modtageren af et rehabiliteringsforløb den nødvendige hjælp og støtte under forløbet med henblik på at nå de fastsatte mål, jf. stk. 2. Hjælpen og støtten skal løbende tilpasses udviklingen i modtagerens funktionsevne. Hvis modtageren ikke gennemfører et rehabiliteringsforløb, skal kommunalbestyrelsen vurdere modtagerens behov for hjælp efter § 83, jf. § 83, stk. 6.

# data[].attributes.body
- Borgeren skal deltage aktivt.
- Borgeren skal motiveres til at deltage i rehabiliteringsforløbet ved, at forløbet tilrettelægges efter den enkeltes behov. For at få succes med forløbet, skal borgeren deltage aktivt.

- Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter borgerens behov.
- Det er nødvendigt at undersøge hvilke ressourcer borgeren har brug for. Det kan være fysiske, psykiske eller sociale.

- Forløbet skal tage udgangspunkt i borgerens livssituation..
- Boligsituationen skal fx tages i betragtning, hvis borgeren har eller er blevet visiteret til hjælpemidler, og de fysiske, psykiske og sociale funktionsevner skal også tages i betragtning.

- Der skal laves mål og delmål og aftales, hvornår målen skal være nået.
- Det er vigtigt med små delmål, da det øger motivationen for borgeren, og giver lyst til at fortsætte i forløbet.

- De forskellige faggrupper skal arbejde sammen.
- De er vigtigt at få koordineret de forskellige opgaver, og delt ud til de rigtige fagpersoner. Det skal være helt tydeligt hvem der har hvilke opgaver, for at rehabiliteringsforløbet skal lykkedes.

- Forløbet skal opleves sammenhængende af borgeren.
- Der skal være sammenhæng mellem forløbet fra sygehuset, og forløbet når man kommer hjem i egen bolig eller plejehjem.

- Borgeren og fagpersonerne skal hjælpes ad med at planlægge.
- Rehabiliteringsplanen skal dokumenteres, og løbende skal denne tilpasses og fagligt vurderes.

- Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden.
- Planen skal være videnskabeligt bevist. Man skal ikke tro, men vide.

# data[].attributes.body
"Jeg kan demonstrere hvordan jeg yder praktisk og personlig hjælp, ud fra den rehabiliterende tilgang."

Hans skal i bad, have børstet tænder samt barberes. SSA'en tager højde for Hans' nye tilstand, og ud fra den rehabiliterende tilgang, hjælper han hvor der er behov for det.

# data[].attributes.body
"Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder."

Rehabilitering er en meget målrettet samarbejdsproces mellem borgeren, pårørende og medarbejdere. Meningen med forløbet er, at borgeren som, på den ene eller den anden måde, har fået begrænsninger i sit liv, fysisk som psykisk, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv.

Når man arbejder rehabiliterende, hjælper man borgeren til at leve et så aktivt, selvhjulpent og uafhængigt liv som muligt, hvor retten til selvbestemmelse er bevaret.

# data[].attributes.body
Hans Hansen
80 år
Lider af KOL

Nedsat funktionsevne:
- bliver hurtigt forpustet
- nedsat hørelse
- Hans har fået en blodprop, der har medført mindre hukommelsessvigt og funktionsnedsættelse i venstre arm.

Indsatser
Hans får hjælp i dagligdagen til de daglige gøremål. bla. personlig hygiejne, rengøring og tøjvask.

Hans får hjælp 4 gange om dagen til morgenrutine, frokost, aftensmad og når han skal ligges i seng.

# data[].attributes.body
Jeg kan demonstrere hvordan jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.
Jeg kan forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tilgang.
Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.
Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.