# data[].attributes.body
Es una Peça escultòrica exempta representada amb tres elements de fusta: un ou de sargir, un fus de filar i una peça circular de color blau.
L'assemblatge és la tècnica emprada i consisteix en unir diferents materials i objectes amb efecte tridimensional.

En destaquen dos aspectes: Un eix de simetria diagonal i la llum natural de l'obra pel color beix.

Hi ha un contrast entre la rigidesa de la diagonal del fus l i la corba de l'ou.
Per tant, és una obra amb un equilibri físic, real i atemporal, perquè representa un tema transcendent; i amb una textura llisa, brillant, suau i dura.

Destaca la puresa formal, sense ornamentació i dona significat poètic a uns objectes d’ús quotidià.

Una de les millors obres de Leandre Cristòfol i una de les més destacades del moviment surrealista.

# data[].attributes.body
Títol: Nit de lluna
Autor: Leandre Cristòfol Localització: MNAC (Barcelona)
Dimensions: 71 x 40 cm Cronologia: 1935
Estil: Surrealista
Tècnica: Assemblatge fusta i vidre

# data[].attributes.body
A Catalunya es troba en la Segona República, l'any previ a la Guerra Civil. Va ser una època de molta tensió. Espanya estava dividida en republicans i franquistes.

Internacionalment és un  període d'entreguerres amb la revolució russa, el crac del 29 i la pujada del feixisme.

L'autor comença la seva formació com a fuster i ebenista i això el va fer iniciar l'escultura amb fusta. La guerra civil farà que la seva activitat s'aturi durant uns quants anys.

El segle XX es divideix en  dos parts, les Primeres Avantguardes (fins la Segona Guerra Mundial) i les Segones (a partir de la Segona Guerra Mundial).

Nit de Lluna pertany al surrealisme, moviment d'avantguarda creat el 1924 a França, després del Manifest del surrealisme d'André Breton. Afecta a totes les arts i acaba essent una actitud vital. El surrealisme hereda del moviment Dadà i del romanticisme i el simbolisme.

L’obra se situa dins de la Segona República i concretament donada al Bienni Conservador (1932-1934). Aquest període destaca per la paralització de les reformes que havia iniciat el Bienni Progressista i per la dura recessió contra els obrers a la revolta d’Astúries i la política contra la Generalitat. A inicis del segle XX van aparèixer les primeres avantguardes. París i més endavant NY es van convertir en els principals centres artístics.

Cronològicament, les primeres avantguardes van començar al 1905 amb l’aparició el Fauvisme i l’Expressionisme. Després d’ells van aparèixer el cubisme, el futurisme, l’abstracció, el dadaisme i el surrealisme. Al final de tot aquests procés està marcat per l’inici de la Segona Guerra Mundial

# data[].attributes.body
Leandre Cristòfol va ser ebenista i fuster, la qual cosa li desperta l’interès per l’art. L’any 1933 exposa per primera vegada a Lleida.

De formació autodidacta, la seva obra es va centrar en l’experimentació personal en l’àmbit no figuratiu, vinculat a la poètica surrealista. Va participar en l’Exposició Logicofobista l’any 1936 i, l’any 1938, en dues mostres surrealistes a París i Tòquio.

La Guerra Civil suposa una aturada en el seu treball escultòric fins al 1952, quan va viatjar a París. Cinc anys més tard, reprèn la seva feina de caràcter experimental, una aportació de gran vàlua per a l’art català, que li fou reconeguda l’any 1983 amb la Creu de Sant Jordi i l’any 1990 amb el Premi Nacional de les Arts Plàstiques.

# data[].attributes.body
Es tracta d'una obra no figurativa i simbòlica de funció decorativa i estètica.

Nit de Lluna és una obra de temàtica secular que reprodueix el món de l'inconscient de l'artista i els seus records d'infantesa reflectint el seu passat com "les nits de lluna", amb aquella il·luminació que ell va voler reproduir a l'obra.

Influeix la seva formació com a fuster, el dadaisme i el surrealisme automatista de Miró.

Altres obres de l'autor són “Aureola astral” (relacionada amb aquesta obra al evocar records del seu pare).

# data[].attributes.body
1- Encara que sigui tridimensional, segons l'autor, està pensada per ser vista frontalment ja que l'original està dins d’una vitrina.

2- Per la mateixa raó, la composició de l'original és tancada, perquè està pensada per estar a dins de la vitrina.