# data[].attributes.headline
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.subject
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.body
מצוות החג כוללות את קריאת מגילת אסתר בלילה וביום, מתנות לאביונים, מסירת משלוחי מנות

# data[].attributes.headline
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.subject
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.body
מצוות החג כוללות את קריאת מגילת אסתר בלילה וביום, מתנות לאביונים, מסירת משלוחי מנות איש לרעהו ועריכת סעודת פורים שבה מקובל להשתכר "עד-דְלֹא-ידע". החג מצטיין במאפייני השמחה שבו, לבישת תחפושות ומסכות, בדחנות והרעשה ברעשנים.

# data[].attributes.body
בפורים נהוג להתחפש ולעשות משלוחי מנות ולהריש ברעשן
אדל אמילי נועה

# data[].attributes.headline
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.subject
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.body
שירים של פורים

# data[].attributes.attachment_link.title
ספיישל פורים בלולי - שירים ותוכניות לפעוטות - ערוץ לולי

# data[].attributes.body
אדל אמילי ונועה

# data[].attributes.attachment_link.title
מחרוזת שירי פורים - מקפיץ | רמיקס קלידים

# data[].attributes.headline
מיקה כרמל ושלי 

# data[].attributes.subject
מיקה כרמל ושלי 

# data[].attributes.body
אזרה לנזקקים בגלל ארך החודש אדר נתינה

# data[].attributes.headline
מיקה כרמל ושלי 

# data[].attributes.subject
מיקה כרמל ושלי 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שירי חג ומועד

# data[].attributes.attachment_link.title
שירי פורים ברצף - שירי פורים -  שירים לכל המשפחה

# data[].attributes.headline
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.subject
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שירי חג ומועד

# data[].attributes.attachment_link.title
שירי פורים ברצף - שירי פורים -  שירים לכל המשפחה

# data[].attributes.headline
תמר סובול שירי וטלי

# data[].attributes.subject
תמר סובול שירי וטלי

# data[].attributes.body
העדלאידע של פתח תקווה 2020
עדלאידע היא תהלוכה היתולית דמוית קרנבל הנערכת בפורים

# data[].attributes.headline
עדי גילי ונועה

# data[].attributes.subject
עדי גילי ונועה

# data[].attributes.body
מצוות החג כוללות את קריאת מגילת אסתר בלילה וביום
מתנות לאביונים
מסירת משלוחי מנות
עד דלא ידע
נהוג לאכול מאפה מתוק הנקרא אוזן המן

# data[].attributes.headline
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.subject
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.body
קרנבל הבובות בויארג'ו

מתי: 12.2-5.3
איפה: ויארג'ו , איטליה
מידע: אחת לשנה תוך שימור מסורת שהחלה בשנת 1873 חוגגת העיר ויארג’ו (Viareggio) את הקרנבל המסורתי שלה. הקרנבל העתיק החל ע”י תושבים צעירים שהציגו את נבחרי העיר באור שלילי באמצעות בובות ענק מגוחכות.
כמות אנשים: למעלה מ-800,000

# data[].attributes.headline
מיקה כרמל ושלי 

# data[].attributes.subject
מיקה כרמל ושלי 

# data[].attributes.body
מי שבא אדר מרבים בשמחה

# data[].attributes.headline
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.subject
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.body
לא מאהבת מרדכי אלא שנאת המן,
משנכנס אדר מרבים בשמחה

# data[].attributes.headline
נועה, אמילי, אדל

# data[].attributes.subject
נועה, אמילי, אדל

# data[].attributes.body
הקרנבלי החורף הגדולים בעולם

# data[].attributes.headline
מצוות פורים  -יונתן ותומר

# data[].attributes.subject
מצוות פורים  -יונתן ותומר

# data[].attributes.body
חג פּוּרִים הוא אחד מחגי ישראל, הנחוג בי"ד באדר פורים דפרזים ברוב המקומות, או בט"ו באדר פורים דמוקפים א ושושן פורים בערים מוקפות חומה.

החג נקבע כיום הודאה לאלוהים, מכיוון שעל פי המסורת היהודית בחג זה ניצלו היהודים באימפריה הפרסית מרצח עם שזמם לבצע בהם המן האגגי המשנה למלך אחשוורוש.

מקור המסורת במגילת אסתר, על פיה נקרא החג על שום ה"פור" (גורל; מאכדית) שהטיל המן כדי לקבוע את היום שבו יבוצע הטבח ביהודים

# data[].attributes.headline
נועה עדי וגילי

# data[].attributes.subject
נועה עדי וגילי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שירי חג ומועד

# data[].attributes.attachment_link.title
שירי פורים ברצף - שירי פורים -  שירים לכל המשפחה

# data[].attributes.headline
שירי פורים תומר ויונתן

# data[].attributes.subject
שירי פורים תומר ויונתן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Itzik Eshel איציק אשל - הערוץ הרישמי

# data[].attributes.attachment_link.title
איציק אשל - מחרוזת שירי פורים | Itzik Eshel - Purim Songs Medley (פורים שמח אחדות ושלום לעם ישראל)

# data[].attributes.body
עדדלאדע 2019

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עַדְלֹאיָדַע, או עַדְלָיָדַע, היא תהלוכה היתולית דמוית קרנבל הנערכת בחג פורים או ב שושן פורים. זוהי מסורת, שראשיתה ב ראשית ימיה של תל אביב, ב- 1912. היא הייתה לאירוע המוני בתקופת היישוב, וחודשה בימי המדינה.

תהלוכת העדלאידע הראשונה נערכה בתל אביב הקטנה כבר בשנה השלישית להיווסדה של העיר, בפורים 1912, ביוזמתו של אברהם אלדמע הצעיר, מורה לציור ומלאכה ב גימנסיה הרצליה. התהלוכה הססגונית, ובה תלמידים ומבוגרים מחופשים ברוח החג, יצאה מבניין הגימנסיה וצעדה לאורך רחוב הרצל עד מסילת הברזל. עקב הצלחתה החליט ראש מועצת העיר מאיר דיזנגוף שהיא תתקיים גם בשנה שלאחר מכן, במימון המועצה. ב מלחמת העולם הראשונה הופסקה העדליאדע, והיא התחדשה לאחריה.

תהלוכות העדלאידע של תל אביב לוו בנשפי פורים מפוארים שהפיק ברוך אגדתי. התהלוכות שערכו ה חֶבְרֶ'ה טְרַאסְק (הקבוצה שייסד ב-1917 אברהם אלדמע) התאפיינו במעשי קונדס ותחפושות פרובוקטיביות, ומסיבותיהם נחוגו לצד החגיגות המפורסמות של אגדתי, שעליהן מתחו ביקורת נוקבת על מה שראו כהתמסחרותן בשל הפיכתן למוסד רווחי ביותר.

עם השנים התרחבו התהלוכות, ומסלולן נדד מרחוב הרצל ל רחוב אלנבי, ולאחר קום המדינה ל רחוב אבן גבירול. ב שנות השלושים נקבע נושא מרכזי לכל עדלאידע, כגון " שבטי ישראל" (ב- 1934), "הישגי היישוב" או "המצב בעולם". בתקופה זו, אירועי פורים של תל אביב משכו מבקרים מכל רחבי הארץ ואף מחוצה לה.

העדלאידע ואירועי פורים פורסמו בכרזות חוצות, ותמונות שחור-לבן מאז 1926, של אירועים בת"א, ירושלים וה נגב, שמורות בארכיון הצילומים של קק"ל .

בניגוד למדינות אירופה, שבהן ה קרנבלים היו לאמצעי פריקת כל עול, הוללות מופרזת, תוקפנות ו מחאה, הקרנבל התל אביבי נשא בחובו מאפיינים אחרים. הקרנבל הראשי - למרות השם שניתן מאוחר יותר, "עדלאידע" - התאפיין דווקא בהתנהגות "נאותה". העירייה פרסמה מדי שנה הגבלות שונות על חגיגות פורים, על מנת לשמור על אותו "טוהר" וסדר, כגון איסורים להשתמש ב חומרי נפץ ובעיקר שלא להתחפש בתחפושות הפוגעות בדת או בלאום. אך למרות ה צנזורה והסנקציות היו מספר תחפושות ותהלוכות אשר חרגו מן הכללים הללו, השתמשו בחגיגה הציבורית לביטוי מחאה חברתית והטביעו את חותמן על העיר.

בשנת 1928, במהלך התהלוכה שנושאה היה "עשר שנים לבית הלאומי", הציגו החבר'ה טראסק מנורה בת 10 קנים (כסמל לעשור הצהרת בלפור); במקום כל נר הייתה אצבע משולשת וכתובת: " עלייה חופשית, יהודים ב פקידות הגבוהה". באחד מנשפי "מנורה" (מועדון שנוסד על ידי חיילים משוחררים) בשנת 1927 זכה אברהם אטקינד בתחרות התחפושות על תחפושתו: "שיווי משקל - משכורת הפקידים בממשלת פלשתינה"; כובעו של אטקינד נשא מאזניים וצילום של מעון הנציב הבריטי העליון בבניין אוגוסטה ויקטוריה המפואר ב הר הצופים, כמו גם שיר המבטא את חוסר שביעות הרצון מן הפער בין משכורות הפקידים הבריטיים והמקומיים מכל העדות.

גדוד מגני השפה השתמש בחג הפורים על מנת להציג ולהציף את הרחובות בחומרי תעמולה. הפרסומים השונים של הגדוד חולקו בחגיגות הפורים בעת מסע הקרנבל, ומדי שנה הם ערכו תחרות תחפושות שעסקה בחשיבות ועליונות השפה העברית. בשנת 1929 הופיע הגדוד בעדלאידע עם המיצג "מגדל בבל"; מגדל שנישא על גבי עגלה רתומה לסוס ועליו הסיסמאות: "תחיית השפה - תחיית העם" ו"החיים והמוות ביד הלשון".

בקרנבל הראשי של שנת 1933 הוצגה על אחת מקרונות התהלוכה בובה בדמותו של היטלר רכוב על סוס. על צווארו כתוב היה "מוות ליהודים" ולרגליו שני יהודים מתבוססים בדמם. ה קונסוליה הגרמנית בירושלים שלחה מכתב לראש העיר דיזנגוף בעניין ודרשה התנצלות, אולם הוא השיב שפורים הוא במה לביטוי חופשי של דעת הציבור. שנה לאחר מכן הוצגה בובת מפלצת ועל גבה צלב קרס. בשנת 1935 נבנתה בובה ענקית שנקראה "מפלצת ה ספסרות" - וביום החג נערך למפלצת משפט ציבורי, שבמהלכו פסקו דיזנגוף, מנחם אוסישקין, ויצמן ו חנקין שהמפלצת אשמה בכל החטאים שייחסו לה: רמאות, בזבוז העושר של העם, הרס הישגי החלוצים ועוד. בשנים מאוחרות יותר, באחד הקרנבלים הופיעה קבוצה שלמה אשר התחפשה ל" קו קלוקס קלאן" על מנת להביע את מחאתה כנגד הגזענות בארצות הברית .

ניתן לעמוד על אמביוולנטיות מסוימת באשר לחג הפורים התל אביבי. בעוד חגיגות החג היו לאירועים הציבוריים המרכזיים בשנות ה-20 וה-30, ובהם באו לידי ביטוי ענייני החברה הבוערים, החג מעולם לא קיבל את התפקיד של הקרנבלים האירופיים. בסופו של דבר, למרות החריגות, חגיגות פורים בעיקר דאגו לבסס מסרים לאומיים ואידאולוגיות שולטות. בניגוד למקורו המקראי, שבו הפורים מהווה "עולם הפוך" (השוטה הופך למלך ואילו המלך מוצג כשוטה ברחבי העיר), בתל אביב החג נותר ממוסד ושימר את ההיררכיה החברתית: את התהלוכות הוביל ראש העיר מאיר דיזנגוף, שנהג לרכב על סוסתו לפני התהלוכה.

לאחר קום המדינה

העדלאידע בתל אביב בוטלה למשך כשני עשורים - החל משנת 1936, בצל המרד הערבי הגדול ולאחריו מלחמת העולם השנייה, מלחמת העצמאות, קום המדינה ושנותיה הראשונות - וחודשה רק בשנת 1955. באותה שנה השתתפו בה מעל חצי מיליון צופים. בסוף שנות השישים התפוגגה המסורת התל אביבית והמצעד הועבר ל חולון, אם כי הוא לא לבש את האופי ההמוני של האירועים בתל אביב הקטנה.

ב שנות השמונים הונהגה ב חיפה ה"ארכיפַּרְחיטורה" תהלוכה פורימית ש מיצגי הענק שלה, שהורכבו על משאיות, הוכנו על ידי סטודנטים מהפקולטה לארכיטקטורה ב טכניון (ולכן שם התהלוכה היה הלחם של "ארכיטקטורה" עם הביטוי " ארחי פרחי") וסטודנטים מ האקדמיה לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה. התהלוכה נעה ברחוב הרצל ב הדר הכרמל בליווי תזמורות.

בשנים האחרונות נעשה ניסיון לחזור אל המסורת ולחדש את העדלאידע כ אירוע רחוב חגיגי וגדול בערים השונות. ב הרצליה מתקיימת עדלאידע החל משנת 2014, כאשר בכל שנה היא מוקדשת לנושא מסוים. כיום העדלאידע הגדולה במדינה מתקיימת ב חולון עם אלפי משתתפים בצעדה. בצעדות של 2017 ו-2018 השתתפו כ-200 אלף צופים. בעדלאידע החולונית מושקעים מדי שנה מיליוני שקלים והיא נחשבת לגדולה והמושקעת ביותר בכל הארץ.

בתחילה נקראה התהלוכה בשם "קרנבל", שהוא שמן של התהלוכות המקבילות לה במסורת הנוצרית. בשנת "מיחייב איניש לִבְסוּמֵי בפוריא 1932 הוכרז על תחרות למתן שם קבוע לתהלוכה. מתוך כ-300 הצעות שהוגשו, נבחרה הצעתו של הסופר י"ד ברקוביץ להעניק לתהלוכה השם "עַדְלֹאיָדַע" - שהכוונה בה היא הגעה ל שכרות עד לטשטוש מוחלט ואי-ידיעה; זאת על פי דברי רבא ( תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ז', עמוד ב'): עַד דְלֹא יָדַע בין ארור המן לברוך מרדכי" ( ארמית: חייב אדם לשתות לשוכרה בפורים עד שלא ידע להבחין בין המן הארור למרדכי המבורך), ועם רכיב הומופוני ה שומר משמעות וצליל של ה סופית ה יוונית "-יאדה".

בין המציעים האחרים היו חיים נחמן ביאליק, שהציע את השם "פּוּרָה", שאול טשרניחובסקי, שהציע את השם "אסתורת", ו אברהם שלונסקי, אשר הציע את "צהלולה".

בתיה כרמיאל, תל אביב בתחפושת וכתר: חגיגות פורים בשנים 1912-1935, מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב, תשנ"ט 1999.

נילי אריה-ספיר, עיצובם של תרבות וחינוך עירוניים: סיפורי טקסים וחגיגות בתל אביב בשנותיה הראשונות (דור לדור, כו [2006]), פרק ז: "פורים", עמ' 99-129.

ענת הלמן, אור וים הקיפוה: תרבות תל אביבית בתקופת המנדט, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, 2008.

חזקי שוהם, מרדכי רוכב על סוס: חגיגות פורים בתל אביב (1908-1936) ובנייתה של אומה חדשה, אוניברסיטת בר-אילן ומכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, תשע"ג, 2013.

נילי אריה-ספיר, "פורים בשינקין - קרנבל בתל אביב של שנות השמונים", מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי, כח (2013), עמ' 615-630.

דן אלמגור, "מסע העדלידע", , מד, ב (תשנ"ג), עמ' 51-61.

צמח קיסר, "עוד על 'עדלידע' והבאים עמה", לשוננו לעם, מו, ב (תשנ"ה), עמ' 59-61.

צילומי עדלאידות היסטוריות:

עדלאידע בתל אביב, פורים 1928, ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

עדלאידע בתל אביב 1932, מתוך סרטו של יעקב גרוס "אגדה בחולות"

נתן אקסלרוד, חגיגות פורים בתל אביב בשנים 1933, 1935, 1937, אוסף יומני כרמל באתר YouTube ‏

עדלאידע בתל אביב 1935 חדשות British Pathé

עדלאידע בתל אביב 1935, יומני כרמל, מרץ 1952 (התחלה 5:29)

עדלאידע בתל אביב 1955, יומני כרמל, מרץ 1955 (העדלאידע הראשונה בתל אביב בימי המדינה)

א. אבי-שולמית, ‏במטרופולין של העדלידע, בתוך: יום-טוב לוינסקי (עורך), ספר המועדים, כרך ו: פורים, ל"ג בעמר, חמשה עשר באב, תל אביב: אגודת עונג שבת על ידי דביר, ה'תשט"ו, עמ' 286-292, באתר HebrewBooks

ינון רויכמן, העדלידע הראשונה, באתר ynet, 1 במרץ 2007

בואו נעשה לנו קרנבל פורים: כך נולדה העדלאידע, באתר ynet, 22 בפברואר 2013

אברהם בלבן, הקרנבל הקפיטליסטי שיצר מסורת לאומית חדשה, באתר הארץ, 14 במרץ 2014

תמונות מהארכיפרחיטורה בחיפה, באתר "נוסטלגיה אונליין"

חן מלול, השמות שהוצעו לתהלוכות הפורים ושהפסידו ל"עדלאידע", "הספרנים": בלוג הספרייה הלאומית, 22 בפברואר 2018

ביטול חגיגות פורים בתל אביב, היסטוריום: רגע היסטורי למורים ותלמידים, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית

העדלידע הראשונה שלי, היסטוריום: רגע היסטורי למורים ותלמידים, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית

דייויד סלע, ‏אומרים שהיה פה שמח: כשביאליק רקד בעדלאידע, באתר ישראל היום, 25 בפברואר 2021

# data[].attributes.attachment_link.title
עדלאידע - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
עַדְלֹאיָדַע, או עַדְלָיָדַע, היא תהלוכה היתולית דמוית קרנבל הנערכת בחג פורים או ב שושן פורים. זוהי מסורת, שראשיתה ב ראשית ימיה של תל אביב, ב- 1912. היא הייתה לאירוע המוני בתקופת היישוב, וחודשה בימי המדינה. תהלוכת העדלאידע הראשונה נערכה בתל אביב הקטנה כבר בשנה השלישית להיווסדה של העיר, בפורים 1912, ביוזמתו של אברהם אלדמע הצעיר, מורה לציור ומלאכה ב גימנסיה הרצליה.

# data[].attributes.headline
עדי גילי ונועה .פ.

# data[].attributes.subject
עדי גילי ונועה .פ.

# data[].attributes.body
עד דלא ידע 2018 הרצליה

# data[].attributes.headline
טלי שירי ותמר סובול 

# data[].attributes.subject
טלי שירי ותמר סובול 

# data[].attributes.body
25 דקות של חפירות

# data[].attributes.headline
קרנבלים בעולם

# data[].attributes.subject
קרנבלים בעולם

# data[].attributes.headline
קרנבל גילי עדי נועה

# data[].attributes.subject
קרנבל גילי עדי נועה

# data[].attributes.body
קרנבל שבעיר וולטה שנמצאת במלטה

# data[].attributes.headline
טלי שירי ותמר סובול

# data[].attributes.subject
טלי שירי ותמר סובול

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Itzik Eshel איציק אשל - הערוץ הרישמי

# data[].attributes.attachment_link.title
איציק אשל - מחרוזת שירי פורים | Itzik Eshel - Purim Songs Medley (פורים שמח אחדות ושלום לעם ישראל)

# data[].attributes.headline
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.subject
טלי תמר סובול ושירי

# data[].attributes.body
טיול קרנבלים באיטליה שנת 2016

# data[].attributes.headline
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.subject
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.body
"משנכנס אדר מרבים בשמחה"-היא אמרת חז"ל המרחיבה את גבולות השמחה שבה מאופיין חג הפורים, ורואה בשמחה קו מאפיין של חודש אדר כולו. לפי הוגים אחדים אין מדובר רק בהלכה מעשית, להרבות בשמחה בחודש זה, אלא תכונה שטבועה בזמנו של חודש אדר, שלפי מגילת אסתר היה ”הַחֹדֶשׁ אֲשֶׁר נֶהְפַּךְ לָהֶם מִיָּגוֹן לְשִׂמְחָה“

# data[].attributes.headline
עדלאידע תומר ויונתן 

# data[].attributes.subject
עדלאידע תומר ויונתן 

# data[].attributes.body
2011

# data[].attributes.headline
קרן ותמר שלו

# data[].attributes.subject
קרן ותמר שלו

# data[].attributes.body
להרעיש ברעשנים ולאכול אוזני המן

# data[].attributes.headline
תמר שלו וקרן

# data[].attributes.subject
תמר שלו וקרן

# data[].attributes.body
עדלאידע 2019 בהרצליה

# data[].attributes.headline
אדל אמילי ונועה

# data[].attributes.subject
אדל אמילי ונועה

# data[].attributes.body
וימי הפורים האלה לא יעברו מתוך היהודים

# data[].attributes.headline
קרן ותמר שלו

# data[].attributes.subject
קרן ותמר שלו

# data[].attributes.body
שירי פורים

# data[].attributes.headline
תמר שלו וקרן

# data[].attributes.subject
תמר שלו וקרן

# data[].attributes.body
קרנבל חורף באירופה 2020

# data[].attributes.headline
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.subject
אורי יובל וליאם

# data[].attributes.body
עדלאידע 2011 אשקלון

# data[].attributes.headline
קרן ותמר שלו

# data[].attributes.subject
קרן ותמר שלו

# data[].attributes.body
מי שנכנס אדר מרבין בשמחה

# data[].attributes.headline
נועה פלד, גילי ,ועדי

# data[].attributes.subject
נועה פלד, גילי ,ועדי

# data[].attributes.body
משנכנס אדר מרבים בשמחה

# data[].attributes.headline
ביטויים הקשורים בפורים

# data[].attributes.subject
ביטויים הקשורים בפורים

# data[].attributes.body
פורים שמח

# data[].attributes.headline
מצוות החג – אמילי

# data[].attributes.subject
מצוות החג – אמילי

# data[].attributes.body
4 מצוות החג הם: להתחפש, להכין משלוחי מנות, ליקרוא את מגילת אסתר ולרשרש ברעשן

# data[].attributes.headline
טלי שירי ותמר סובול 

# data[].attributes.subject
טלי שירי ותמר סובול 

# data[].attributes.body
רבות נאמר על הקרנבל בברזיל - שהוא מדהים, שהוא רועש מדי, שהוא אחד הדברים שחייבים לעשות לפני שמתים

# data[].attributes.attachment_caption
קרנבל בטנריף יוני 2022

# data[].attributes.headline
מיקה כרמל ושלי

# data[].attributes.subject
מיקה כרמל ושלי