# data[].attributes.body
https://www.redesan.fi/verkostoituminen/ (verkostosparraaja Sirpa Rossi)

https://core.ac.uk/download/pdf/38123213.pdf  (Festivaalipromoottorin verkostot, Aino-Maria Paasivirta, sivu 27)

https://issuu.com/tyoterveyslaitos/docs/opas_i_verkostot_pienyritt__j__n_tu_5e3bf399e49265
Pienyrittäjän verkostoitumisopas! Erinomainen!

https://asiakas.kotisivukone.com/files/yhdistykset.tiedottaa.net/Jarjestoyhteistyo/toimintamallikuvaus_jrjestyhteisty_28.1.2009.pdf

https://www.toimeksi.fi/kansalais-ja-yhdistystoimijoille/verkostoyhteistyo/verkostotyon-valineita/

Laine, Jonna (2020). Sosiaalisen median verkostot työelämässä. Yhteys sosiaaliseen pääomaan ja työn imuun. Sosiaalipsykologian Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto.

Harisalo, R ja Miettinen, E (2010). Luottamus. Pääomien pääoma. Tampereen yliopistopaino Oy. Tampere.

Vuorovaikutusverkostot työelämässä ja vapaa-ajalla. Pro gragu 2016. https://jyx.jyu.fi/bitstream/handle/123456789/49786/1/URN%3ANBN%3Afi%3Ajyu-201605162553.pdf

Verkostot pienyrittäjän tukena. https://www.ttl.fi/wp-content/uploads/2017/10/Opas-I_Verkostot-pienyritt%C3%A4j%C3%A4n-tukena-FINAL_VERKKOON.pdf

Pienyrittäjä ja verkostoituminen - näin rakennat toimivan verkoston. https://blog.holvi.com/fi/pienyrittaja-ja-verkostoituminen-nain-rakennat-toimivan-verkoston

Anne Rongas ja Kaisa Honkonen (2016). Verkostoituminen ja vertaistyöskentely. Opetushallituksen verkkosivut, viitattu 31.1.2021: https://www.oph.fi/fi/koulutus-ja-tutkinnot/verkostoituminen-ja-vertaistyoskentely#3f80a0b5

Modulcon Oy
http://www.modulcon.fi/wp-content/uploads/2012/05/Yrityksen-verkostostrategia.pdf

Tonts, Aide (2019). Verkostoidu, vaikuta, menesty. Miten kasvatat sosiaalista pääomaa ja muutat sen taloudelliseksi hyödyksi. Greif OÜ.

Paranko, J. (2002). Vahvuutta Verkostosta. Helsinki

Järvilehto Lauri, Aholainen Liisa & Heimo Elisa (2020). Miten rakennetaan tulevaisuuden työuran tärkeimmät verkostot? Työmatkalla-podcast. Aalto yliopisto. 23.6.2020. (viitattu 7.2.2021)

Yhteisöllinen media osana yrityksen arkea (J.Soininen, R. Wasenius, T. Leponiemi, 2010)

# data[].attributes.body
VERKOSTOITUMISTAIDOT JA TAVAT

Jonna Puska
Marjo Koli-Lehto
Heli Hujanen
Elisa Nurmi
Matti Arppe

# data[].attributes.body
Kohtaamispaikat:

Yrittäjäjärjestöt

Aamupalakahvit

Seminaarit

Tapahtumat

Messut

Coworking-tila kotitoimiston sijaan

Eri sosiaaliset kanavat (eri ryhmät esim. Facebookissa)

Omat ystävät, tutut ja sukulaiset

Kehitys- ja innovointitilaisuudet sekä hankkeet

Harrasteet, urheilu- ja vapaaehtoistoiminta

Järjestö- ja alumnitoiminta

Verkostopäivät

Sisällönhallintajärjestelmät

Ryhmätyökalut, projektityökalut

Verkostokartta (esimerkki lopputyö festivaalipromoottorin verkostokartasta)

Verkostostrategia
-

“Suosituin heikkojen siteiden verkostoitumisen alusta oli haastatteluiden perusteella kuitenkin LinkedIn, jossa jaettiin töihin liittyviä artikkeleita. Tämä oli myös merkittävä väylä työnhakuun ja potentiaalisten työntekijöiden saavuttamiseen.” (Laine 2020, 48.)

“Alustoista tähän [omalla työpaikalla verkostoitumiseen] käytettiin muun muassa WhatsAppia, Instagramia ja Facebookia. Haastateltavat usein mainitsivat kuuluvansa useampaan eri chattiin WhatsAppissa, ja niitä oli muodostettu niin horisontaalisti työtovereiden kesken kuin vertikaalisesti esimiesten kanssa. Lisäksi monilla oli työkavereita seurattavien tai seuraajien joukossa alustoilla, jossa luotiin ja jaettiin sisältöä, kuten Instagram, Twitter ja Facebook.” (Laine 2020, 47.)

# data[].attributes.body
“Verkostoituminen vaatii ihmisiltä huomattavia henkisiä valmiuksia. Se edellyttää, että ihmiset kehittävät itselleen erilaisia identiteettejä. Heidän on kyettävä mukautumaan eri verkostojen arvoihin, työtapoihin ja pyrkimyksiin. On tärkeää olla perillä verkostojen päätöksenteon kulttuurista, koska päätöksiin johtava prosessi voi olla yhtä tärkeä kuin sen tuloksena syntyvä päätös. Eri verkostoissa joustavasti toimimaan oppineilla ihmisillä on verkostovaltaa.” (Harisalo & Miettinen 2010, 129.)
--
Haasta itsesi ajattelemaan omia verkostojasi aktiivisesti. ”Mitä minulla on jo valmiina?” muodosta realistinen kokonaiskuva verkostosi nykytilanteesta
Ole valmis myös antamaan. Verkostot eivät ole yksisuuntaisia. Saadakseen jotain täytyy olla myös valmis antamaan.
Suosittele ja pyydä suosituksia sekä referenssejä rohkeasti.
Verkostoidu ja pidä yhteyttä myös kilpailijoihin, luo mieluummin yhteistyötä kuin kilpailua
--
Verkostoitumisen edellytyksenä on taitoja ja piirteitä. Taitoja ovat: vuorovaikutustaidot, yhteistyötaidot, vuorovaikutusosaaminen ja suunnitelmallisuus. Piirteitä ovat: avoimuus, aitous, luotettavuus ja motivaatio. Nämä yhdistettynä = edellytykset verkostojen luomiselle.
_
Yrityksille on tärkeää, sosiaalisen median haltuunottamisessa, oman henkilökunnan kokonaisvaltaisempi mukaantuominen. Se vaatii vahvempaa panostamista sisäiseen markkinointiin, jotta yrityksen arvot ja tavoitteet sisäistettäisiin paremmin. Ja ennen kaikkea se vaatii yrityskulttuuria, josaa työntekijöitä kannustetaan toimimaan itsenäisesti ja jossa valtaa ja vastuuta myös aidosti jalkautetaan kaikille organisaatiotasoille (Soininen, Wasenius, Leponiemi. 2010, 48)
-----
Verkostoituminen vaatii itsetuntemusta ja itsemyötätuntoa. "Verkostoituessasi mieti, onko tämä sinulle merkityksellistä ja vastaako tämä sinun arvomaailmaasi. Et voi koskaan tietää, mitkä verkostot ovat sinulle tärkeitä tulevaisuudessa. Tärkeät verkostot muodostuvat niistä ihmisistä, joiden kanssa sinulla on hyvä olla." (Järvilehto, Aholainen & Heimo. Miten rakennetaan tulevaisuuden työuran tärkeimmät verkostot? Aalto-yliopiston Työmatkalla-podcast.)

# data[].attributes.body
Verkostoitumissuunnitelma (lähde Sirpa Rossi)
--
"Mene sinne missä asiakkasi jo ovat", sillä yritys ei voi enää yksin valita, mihin välineeseen se rajaa toimintansa (26, Soininen, Wasenius, Leponiemi)
--
Laine (2020, 49) havainnoi pro gradu -tutkielmassaan, että sosiaalisessa mediassa verkostoitumiseen  kuului oleellisesti vastavuoroisuus sekä normien mukaan käyttäytyminen. "Siteitä ikään kuin vahvistettiin tykkäämällä verkoston jäsenten julkaisuista velvollisuuden tunnosta." (Laine 2020, 49.)
--
“Yrityskyselyyn vastanneista vain hieman yli puolet käyttivät sosiaalista mediaa ammatilliseen verkostoitumiseen, muun muassa kuulumalla johonkin ammatilliseen yhteisöön. Selkeä enemmistö kuitenkin käytti sosiaalista mediaa pitääkseen yhteyttä omiin työkavereihin niin vapaa- kuin työajalla viikoittain tai päivittäin.” (Laine 2020, 47.)
--
“Moni [haastateltava] oli sosiaalisessa mediassa ammatillisen yhteisön jäsen, mikä ei rajoittunut vain oman työyhteisön jäseniin. Haastatteluissa mainittiin esimerkiksi ”ompelukerhot”, joissa kasvatettiin ja kehitettiin omaa ammatillista osaamista. Samankaltaisten mielenkiinnon kohteiden onkin todettu ohjaavan verkostoitumista sosiaalisessa mediassa.” (Laine 2020, 48.)
--
“Oman verkoston rakentaminen ja laajentaminen vaatii aikaa.”
--
Hissipuheen hiominen edesauttaa kertomaan napakasti sen, mitä teet. Tällä annetaan myös positiivinen ensivaikutelma ja parhaimmillaan uusi tuttavuus haluaa kuulla lisää [ja verkostoitua].
---
“Sosiaalisen median palveluissa on kolme tapaa ihmisten välisten verkostojen rakentamiseen:
- julkisen profiilin seuraaminen eli kontakti ei vaadi molemmin puolista hyväksymistä
- kaverikontakti eli molempien hyväksymä suhde
- osallistuminen avoimien ryhmien toimintaan esimerkiksi kommentoimalla ryhmän muiden jäsenten kommentteja.” (Rongas & Honkonen 2016.)
--
Tekemällä itsestään vaikuttajan, kasvattaa tunnettuutta ja myös tavoittaa uusia verkostoja. Näin voi tehdä esim. Kirjoittamalla blogia tai tuottamalla videoita nettiin.
---
“Verkostoituminen on aina vaihdantaa, ja omastaan on oltava valmis jakamaan.” (Rongas & Honkonen 2016.)

--
Verkostoitumista yrityksen näkökulmasta, verkostostrategia on osa liiketoimintastrategiaa.

_
Yritys ei enää määrittele toimintakenttää, vaan se tulee mukaan jo muiden määrittelemään tilanteeseen. Tällöin ei ole olennaista, kuinka monta Facebook-tykkääjää yrityksellä on, vaan olennaisempaa on tiedostaa, onko sen käymä keskustelu tai sisällöntuotanto relevanttia aisakkaiden kannalta ja tarjoaako yritys pitkän aikavälin lisäarvoa kullekin sen yksittäisistä asiakkaista. Kysymys on suhteiden luomisesta ja luotujen asiakaskontaktien syvyydestä ja laadusta.  (Soininen, Wasenius, Leponiemi. 2010, 181)
_

Toimittajien välinen yhteistoiminta antoi hyvän pohjan useamman yrityksen väliselle yhteistoiminnalle ja kehittämistyölle. Moni ongelma

on liian laaja ratkaistavaksi yksin. Yhteisvoimin ratkaisut nähdään monelta näkökannalta ja eri suunnasta, ja aikaansaatujen ratkaisujen

vaikuttavuus kasvaa. (Paranko. 2002, 60)

# data[].attributes.body
Ei b2b vaan h2h

Yhteisöllinen media. Sosiaalisen median luoma uusi tapa toimia. Yhteisöllisyyden voima. Asiakkaiden käymä keskustelu, johon yritys voi osallistua

“Verkostot ovat sosiaalisen pääoman keskeisin tuotos.” (Harisalo & Miettinen 2010, 128.)

# data[].attributes.body
https://www.happinesslab.fm/

https://www.linkedin.com/in/juhonenonen/