# data[].attributes.attachment_link.title
9 убеждений эффективных коммуникаторов

# data[].attributes.attachment_link.description
9 базовых убеждений эффективных коммуникаторов.

# data[].attributes.headline
У разі, якщо клієнт зазнає певні труднощі, слід вести роботу внаступному ключі:

# data[].attributes.subject
У разі, якщо клієнт зазнає певні труднощі, слід вести роботу внаступному ключі:

# data[].attributes.body
Привчити клієнта до того, що діяльність розпочинається з формулювання точної і ясної мети.

Добитися розуміння клієнтом того, чого він бажає добитися,
досягти шляхом сприйняття інформації.

Навчити клієнта визначати, яка інформація може зробити
вирішальну дію на досягнення мети.

Сконцентрувати увагу на сприйнятті саме цієї інформації.

# data[].attributes.headline
Притягнути увагу можна за допомогою наступних основнихприйомів. 

# data[].attributes.subject
Притягнути увагу можна за допомогою наступних основнихприйомів. 

# data[].attributes.body
Прийом „нейтральної фрази”. На початку бесіди вимовляється фраза, прямо не пов’язана з основною темою, та зате, напевно з яких-небудь причин, має сенс, значення, цінність для співрозмовника (звідки родом, останній побачений фільм, передача, захоплення та ін.).

Прийом „заманювання”. Той, що говорить вимовляє щось важко сприйманим чином, наприклад тихо, монотонно або нерозбірливо, а тому, що слухає доводиться докладати величезних зусиль, щоб хоч щось зрозуміти. Ці зусилля і припускають концентрацію уваги. Той, що говорить провокує слухача застосувати способи концентрації уваги, а потім їх використовує.

Прийом „зорового контакту”. Той, що говорить дивиться пильно на співрозмовника, фіксує поглядом, киває тощо. Не менш важлива проблема підтримки уваги. Вона вирішується рядом прийомів.

Прийом „ізоляції”. Співрозмовника відводять убік, усамітнюються, закривають двері.

Прийом „нав’язування ритму” характеризується зміною характеристик голосу і мови, тобто говорять то голосніше, то тихіше, то швидше, то повільніше, то виразно, „з натиском”, то скоромовкою, той, що говорить як би нав’язує співрозмовникові свою послідовність перемикання уваги. Цим прийомом ліквідовується монотонність звучання.

Прийом „акцентування” (вживання різних службових фраз, покликаних притягнути увагу, типу „Прошу звернути увагу”, „Важливо відмітити, що…”, „Необхідно підкреслити, що…” та ін.).

# data[].attributes.headline
Однією з причин звернення в консультацію є невмінняправильно поводитися з проханнями і реагувати на них. У даномувипадку вирішення проблеми лежить в комунікативній сфері особи.  Ще однією проблемою з якою клієнти звертаються по ділове консультування є уміння переконувати людей. 

# data[].attributes.subject
Однією з причин звернення в консультацію є невмінняправильно поводитися з проханнями і реагувати на них. У даномувипадку вирішення проблеми лежить в комунікативній сфері особи.  Ще однією проблемою з якою клієнти звертаються по ділове консультування є уміння переконувати людей. 

# data[].attributes.headline
Основними мотивами, що впливають на поведінку людини наробочому місці є наступні:

# data[].attributes.subject
Основними мотивами, що впливають на поведінку людини наробочому місці є наступні:

# data[].attributes.body
1. Самоповага

2. Самореалізація

3. Потреба в схваленні

4. Потреба в досягненні

# data[].attributes.headline
При проведенні консультації соціальний педагогповинен знати, що можливими причинами невдалої побудовиміжособистісних симпатій клієнта можуть бути наступні

# data[].attributes.subject
При проведенні консультації соціальний педагогповинен знати, що можливими причинами невдалої побудовиміжособистісних симпатій клієнта можуть бути наступні

# data[].attributes.body
страх бути знехтуваним

занижена самооцінка

невпевненість в собі

негативні риси вдачі

невихвованість

# data[].attributes.headline
СОЦІАЛЬНО-ПЕДАГОГІЧНЕКОНСУЛЬТУВАННЯ (Науково-методичний посібникдля студентів вищих навчальних закладів)

# data[].attributes.subject
СОЦІАЛЬНО-ПЕДАГОГІЧНЕКОНСУЛЬТУВАННЯ (Науково-методичний посібникдля студентів вищих навчальних закладів)

# data[].attributes.body
С. Я. Харченко, Н. П. Краснова, Я. І. Юрків

# data[].attributes.headline
Невпевненість в міжособистісних стосунках заважає людямзаводити нові знайомства, поступово призводить до формалізаціїстосунків, до того, що життя стає нудна і бідна емоціями, навкололюдини виникає своєрідний „вакуум стосунків”. Цей вакуумбільшості людей неприємний, людина починає почувати себесамотньою, покинутою. 

# data[].attributes.subject
Невпевненість в міжособистісних стосунках заважає людямзаводити нові знайомства, поступово призводить до формалізаціїстосунків, до того, що життя стає нудна і бідна емоціями, навкололюдини виникає своєрідний „вакуум стосунків”. Цей вакуумбільшості людей неприємний, людина починає почувати себесамотньою, покинутою. 

# data[].attributes.headline
Міжособистісні стосунки базуються на взаємному інтересі,симпатіях або антипатіях. Без цього інтересу за ситуації, колипартнер глибоко байдужий, ні про які міжособистісні стосунки неможе бути і мови. За відсутності фундаменту, основи будь-якаконструкція рано чи пізно рушиться. 

# data[].attributes.subject
Міжособистісні стосунки базуються на взаємному інтересі,симпатіях або антипатіях. Без цього інтересу за ситуації, колипартнер глибоко байдужий, ні про які міжособистісні стосунки неможе бути і мови. За відсутності фундаменту, основи будь-якаконструкція рано чи пізно рушиться. 

# data[].attributes.headline
Тяжіння як одна із складових міжособистісної привабливості восновному пов’язано з потребою людини бути разом, поряд звизначеною іншою людиною. Тяжіння частіше, але не завжди,пов’язано з переживаною симпатією (емоційний компонентвзаємодії). 

# data[].attributes.subject
Тяжіння як одна із складових міжособистісної привабливості восновному пов’язано з потребою людини бути разом, поряд звизначеною іншою людиною. Тяжіння частіше, але не завжди,пов’язано з переживаною симпатією (емоційний компонентвзаємодії). 

# data[].attributes.headline
Відома безліч різних інтерпретацій того факту, що індивідшукає суспільство собі подібних. У людини пошук контактів зіншими людьми пов’язаний з виникаючою потребою в спілкуванні.Потреба людини в спілкуванні, контакті є цілком самостійнимвнутрішнім стимулом, незалежним від інших потреб (у їжі, одязітощо). Вона виникає у людини мало не з моменту народження інайвиразніше проявляється в півтора-два місяці. Людина з цієї митістає об’єктом і суб’єктом симпатій і антипатій. Складовимикомпонентами взаємної привабливості є симпатія і тяжіння.Симпатія є емоційна позитивна установка на об’єкт. При взаємнійсимпатії емоційні позитивні установки створюють ціліснийвнутрішньогруповий (внутрішньопарний) стан задоволеннявзаємодією (безпосередньо або опосередковано). 

# data[].attributes.subject
Відома безліч різних інтерпретацій того факту, що індивідшукає суспільство собі подібних. У людини пошук контактів зіншими людьми пов’язаний з виникаючою потребою в спілкуванні.Потреба людини в спілкуванні, контакті є цілком самостійнимвнутрішнім стимулом, незалежним від інших потреб (у їжі, одязітощо). Вона виникає у людини мало не з моменту народження інайвиразніше проявляється в півтора-два місяці. Людина з цієї митістає об’єктом і суб’єктом симпатій і антипатій. Складовимикомпонентами взаємної привабливості є симпатія і тяжіння.Симпатія є емоційна позитивна установка на об’єкт. При взаємнійсимпатії емоційні позитивні установки створюють ціліснийвнутрішньогруповий (внутрішньопарний) стан задоволеннявзаємодією (безпосередньо або опосередковано). 