# data[].attributes.headline
מאפיין 6- ההיבט היהודי

# data[].attributes.subject
מאפיין 6- ההיבט היהודי

# data[].attributes.body
בעת מלחמת העולם הראשונה חיו יהודים הן בשטחי מדינות ההסכמה והן בשטחי מדינות המרכז. היהודים היו נאמנים למדינות בהן חיו והתגייסו לצבא של מדינתם,(היו גם יהודים קצינים) כך שחיילים יהודים לחמו משני צידי המתרס ונאלצו לירות איש באחיו.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שהיא התמונה הכי מתאימה , ניתן לראות בתמונה יהודים בצבא האוסטרי.

# data[].attributes.headline
מאפיין 4- שימוש נרחב בתעמולה

# data[].attributes.subject
מאפיין 4- שימוש נרחב בתעמולה

# data[].attributes.body
הכוונה לפליירים, עיתונות,קריקטורות ,רדיו ועוד. כל מדינה השתמשה בתעמולה כדי לחזק את אוכלוסייתה ואת לוחמיה ולערער את רוחו של האויב ואת כוח עמידתו.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שניתן לראות שתמונה זו היא פלייר\כרזה שפורסמה במלחמת העולם הראשונה. מלחמת התעמולה הבריטית.

# data[].attributes.headline
מאפיין 5- מרכזיות העורף במלחמה ומקומן של הנשים

# data[].attributes.subject
מאפיין 5- מרכזיות העורף במלחמה ומקומן של הנשים

# data[].attributes.body
עקב התמשכות המלחמה וגיוס הגברים לתקופה ארוכה, החלו להכניס את הנשים לתחומי עיסוק גבריים מובהקים בצבא ובמשק. בתחום הצבאי למשל, הוקם חיל עזר של נשים שבו הן שימשו כאחיות בצבא, נהגות אמבולנסים וכו'. נשים רבות החלו לעבוד בתעשיית הנשק והתחמושת ותעשיית המתכת. נשים גם עבדו בעבודות חקלאיות וטיפלו בפצועים שבעורף. המלחמה
טשטשה את ההבחנה בין מקצועות "גבריים" למקצועות "נשיים" ושכרן שופר.

בחרנו בתמונה זאת מכיוון שבתמונה יש נשים המטפלות בפצועים.

# data[].attributes.headline
מאפיין 3- טכנולוגיה חדישה בשדה הקרב

# data[].attributes.subject
מאפיין 3- טכנולוגיה חדישה בשדה הקרב

# data[].attributes.body
שימוש בציוד חדיש, כמו טנקים, מטוסי קרב, מכונות ירייה, צוללות, מקלעים אוטומטיים וחומרי לחימה כימיים.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שיש בה את הצוללת, שהיא אחת מהטכנולוגיות החדישות ביותר בשדה הקרב באותה התקופה.

צוללת זו היא הצוללת הגרמנית SM U-9, אשר הטביעה שלוש סיירות בריטית בתוך פחות משעה במלחמת העולם הראשונה

# data[].attributes.headline
מאפיין 2- מלחמת חפירות

# data[].attributes.subject
מאפיין 2- מלחמת חפירות

# data[].attributes.body
מלחמת חפירות היא מלחמה נייחת, כלומר, במקום אחד. החיילים משתי המחנות התחפרו בשרשרת ארוכה של חפירות ללא תזוזה רבה, כך שהחיילים לא הצליחו לכבוש יותר מכמה מאות מטרים, אבל המטרה הייתה לשחוק את האויב ולגרום לפגיעה בחיי החיילים.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שניתן לראות את הדרך בה נלחמו במלחמת חפירות בשנת 1915.

# data[].attributes.headline
מאפיין 1- מלחמת עולם טוטאלית

# data[].attributes.subject
מאפיין 1- מלחמת עולם טוטאלית

# data[].attributes.body
מלחמה כוללת או מלחמה טוטאלית היא מלחמה בה משתמשים בכל אמצעי הלחימה ובכל המשאבים העומדים לרשותה של מדינה, ללא הגבלות, על מנת לחסל לחלוטין את התנגדות האויב. במלחמה זו אין הבדל בין לוחמים ללא לוחמים שכן כל האנשים מאותה המדינה, חיילים ואזרחים כאחד, נתפסים כנוטלים חלק במאמץ מלחמתי פעיל.

בחרנו בתמונה זאת מכיוון שבתמונה ניתן לראות מתקפת גזים במהלך מלחמת העולם הראשונה

# data[].attributes.headline
גורם שלישי- שאיפה למלחמה

# data[].attributes.subject
גורם שלישי- שאיפה למלחמה

# data[].attributes.body
לפני 1914 היו אנשים רבים באירופה שהיו מעוניינים במלחמה לדוגמא: לצורך הגדלת שטח ולצורך הגדלת הכבוד דרך הניצחון במלחמה.

בחרנו  בתמונה זו מכיוון שהיא מראה את המדינות כפי שנראו ב1914, לפני המלחמה, כך שניתן לראות איך השטחים היו מחולקים בתקופה זו.

# data[].attributes.headline
גורם שני- שטחים 

# data[].attributes.subject
גורם שני- שטחים 

# data[].attributes.body
מדינות באירופה  התחרו ביניהן על הגדלת השטחים באסיה ובאפריקה.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שהיא מראה את היבשות אירופה, אסיה ואפריקה ואת המדינות שבבעלותם הן נמצאות.

# data[].attributes.headline
גורם רביעי- הבלקן 

# data[].attributes.subject
גורם רביעי- הבלקן 

# data[].attributes.body
הבלקן היה מוקד המתיחות התוסס ביותר, שבו שאפו הסרבים לעצמאות בחסותה של רוסיה.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שהיא מראה את אזור הבלקן.

# data[].attributes.headline
גורם חמישי- לאום

# data[].attributes.subject
גורם חמישי- לאום

# data[].attributes.body
אומה או לאום היא קבוצת אנשים בעלי זהות לאומית משותפת השואפת להגדרה עצמית במסגרת של מדינה ריבונית בזיקה לטריטוריה מסוימת.

באימפריה האוסטרו- הולנדית, למשל, היו עשרה מיעוטים שווים שרצו להשתחרר מן האימפריה ודרשו עצמאות לאומית. שליטי האימפריה לא היו מוכנים להיענות לדרישות והדבר גרם למתח רב שתרם להתלקחות המלחמה.

בחרתנו בתמונה זו מכיוון שבה רואים סמלים של דתות ולאומים שונים.

# data[].attributes.headline
גורם ראשון- גרמניה

# data[].attributes.subject
גורם ראשון- גרמניה

# data[].attributes.body
לקראת סוף המאה ה-19 קמה גרמניה המאוחדת שהייתה מדינה גדולה וחזקה מבחינה כלכלית וצבאית. מדינות אירופה חשו שמאזן הכוחות ביבשת מתערער, לכן החלו לכרות בריתות זו עם זו על מנת להגן על עצמן.
מערכת הבריתות כללה:
הברית המשולשת בין גרמניה, אוסטריה ואיטליה.
ההסכמה המשולשת בין צרפת, בריטניה ורוסיה.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שהיא מראה את ההסכמה המשולשת (באפור) ואת הברית המשולשת (באדום) על המפה.

# data[].attributes.headline
גורם שישי- ההתנקשות

# data[].attributes.subject
גורם שישי- ההתנקשות

# data[].attributes.body
בתאריך 28.6.1914 התבצעה התנקשות על יורש העצר הנסיך האוסטרי פרדינדד. אחד מתושבי סראייבו החליט להביע את התנגדותו לשלטון האוסטרו- הונגרי ולכן ביצע את ההתנקשות וירה בו למוות.

בחרנו בתמונה זו מכיוון שניתן לראות את הנסיך האוסטרי בתוך הכרכרה ואת המתנקש שבידו רובה והוא יורה למוות בנסיך.