# data[].attributes.headline
Sama huomio kuin kahdessa muussakin viestissä: -vieläkö yp-koulutuksen on tarkoitus olla nuorisotyön koulutus ja missä se opsissa tulee esille? Jos halutaan geneerisempää osaamista, pitänee informoida nuorisoalan työnantajia asiasta myös.

# data[].attributes.subject
Sama huomio kuin kahdessa muussakin viestissä: -vieläkö yp-koulutuksen on tarkoitus olla nuorisotyön koulutus ja missä se opsissa tulee esille? Jos halutaan geneerisempää osaamista, pitänee informoida nuorisoalan työnantajia asiasta myös.

# data[].attributes.body
- Opsin käsitteet ovat vaihtuneet ilmeisesti muiden kuin nuoriso/ohjaus- alojen käsitteiksi? Osallisuus-, ohjaus-, vuorovaikutus- käsitteiden poissaololle on ilmeisesti jokin perustelu olemassa? Geneerisyys? Poispäin nuorisotyöstä?

# data[].attributes.headline
Voisin olla käytettävissä jollain panoksella tämän osa-alueen jatkotyöstämisessä, Erja 

# data[].attributes.subject
Voisin olla käytettävissä jollain panoksella tämän osa-alueen jatkotyöstämisessä, Erja 

# data[].attributes.headline
Osallisuus olisi tärkeää saada näkyville. Kuten joku aiemmin tässä viestittelyssä nosti esiin: mitä tarkoitetaan valmentavalla työotteella? 

# data[].attributes.subject
Osallisuus olisi tärkeää saada näkyville. Kuten joku aiemmin tässä viestittelyssä nosti esiin: mitä tarkoitetaan valmentavalla työotteella? 

# data[].attributes.body
Seiikailukasvatuksen toimintamalli suhteessa työelämään tuntuu perustellulta. Ja samankaltaisesti on varmasti toimittu muissakin opintokokonaisuuksissa, mutta voisi tehdä järjestelmällisemmin. Toisaalta opiskelijat hakevat itse harjoittelupaikkoja, mihin myös on syytä jatkossakin olla mahdollisuus ja syytä kannustaa > tukee myös työnhakutaitojen kehittymistä.

# data[].attributes.body
Voisin olla käytettävissä tämän osa-alueen jatkotyöstämiseen ainakin hieman... T. Piia M.

# data[].attributes.body
Mietityttää, että miltä opsin sisällöt näyttävät työelämän ja hakijoiden silmissä, kun aiemmin vahvasti nuorisotyöllisestä tutkinnosta on haihtunut koko nuorisotyö-termi lähes olemattomiin (kahdesta jaksosta löytyy). Voi olla, että hakijat suuntaavat muualle kuin Humakiin hakemaan sitten sitä oppia - tai sitten tätä tulee markkinoida jotenkin todella osuvin sanankääntein nuorisotyötä kaipaaville. Onko työelämää muuten kuultu jo jossain vaiheessa näihin sisältöihin liittyen?

# data[].attributes.body
Osallisuuden olemattomuus suunnitelmissa huolestuttaa; käsite on nykyään entistä lisääntyneemmässä ja laajemmassa käytössä eri kohderyhmillä - ei vain siis nuorilla, mutta meiltä se on pudonnut kokonaan pois.

# data[].attributes.body
Onko valmentava työote verrattavissa aiempaan ohjaamisen jaksoon, kun teema ei muutoin tämän otsikon alla tule esiin? Ohjaaminen on yp:n perustaito, jonka tulisi opsissa näkyä, eikä valmentava työote ole sama asia; ohjausta tehdään monipuolisemmissa ympäristöissä kuin työtä valmentavalla otteella.

# data[].attributes.body
Kasvatukselliset ja toiminnalliset menetelmät on kökkö nimi tuolle kokonaisuudelle...Voidaanko puhua vain toiminnallisista menetelmistä
(joissa kaikissa on enemmän tai vähemmän sisäänkirjoitettuna kasvatuksellisuus)?

# data[].attributes.body
Seikkailukasvatuksen ammatillisissa opinnoissa luodaan perusta sille, että opiskelija pystyy syventämään ja soveltamaan oppimaansa harjoittelupaikoissa. He pystyvät omaksumaan uusia oppeja harjoittelupaikassa vain, jos heille on opetettu harjoittelun suorittamista edellyttävät perusvalmiudet = perustaidot. Seikkalukasvatuksessa tähän menee tarkalleen se 30 op. SK jänu 10 op jaksossa opiskelijat ovat pystyneet tuottamaan seikkailullisen miniprosessin ulkopuoliselle ryhmälle soveltaen SK taitojaan, esim. matalia köysiratoja, korikiipeilyä, nuotiolla ruoan valmistamista, allasmelontaa, seikkailullisia ulkoleikkejä jne. Ilman vahvaa ja  jatkuvaa lehtorin ohjausta em. ohjaukset eivät onnistuisi.
Näiden oppien jälkeen opiskelijat ovat, tuntevat olevansa ja lehtorit luottavat opiskelijoiden  olevan kykeneviä harjoitteluun Humakin ulkopuolella. Noudatamme tässä pedagogista periaatetta: asetetaan onnistumaan (set fot success).
Olen keskustellut harjoittelupaikkojen edustajien kanssa opiseklijoiden valmiuksista tulla harjoitteluun. He edellyttävät, että opiskelijalla on perusvalmiudet hallinnassa. Jos ei, ehkä siinä on syy, miksi kuulemme viestiä, että harjoittelu on mennyt monistamiseksi ja kahvin keittelyksi. Seikkailukasvatuksessa meillä on keskinäinen luottamus ja sopimus harjoittelupaikkojen (SK jänu ohjausryhmät, muut harjoittelut) kanssa,millaiset perusvalmiudet ovat. Tämä on taannut pitkäaikaisen yhteistyön ja uusia yhteistyöpyyntojä tulee koko ajan.
Olemme kannustaneet opiskelijoita 2 +2 mallissa jatkamaan seikkailukasvatuksen taitojen syventämistä kehitysprojektien, syventävän harjoittelun ja opparin parissa. Tämä malli on toiminut ja johtanut usein myös työllistymiseen.
Varsinkin talousosaamista opiskelijat kysyvät. Opetamme seikkailuun liittyvää spesifiä talousosaamista, tuottamista, esittelemme yritysmalleja jne. Talousosaamisen perusta pitäisi olla opetettu jo kaikille.
Samoin toimimme johtamisen ja päätöksen teon kautta. Nämä liittyvät paljon myös Tukesin ohjeisiin liittyviin lakeihin ja asetuksiin, jotka asettavat erityiset vaatimukset seikkailulliselle toiminnalle.

# data[].attributes.body
Siirtäisin tästä johtamisen kokonaan talousosaamisen pariksi.

# data[].attributes.body
Mietin, että eikö esim seikkailukasvatuksessa ole esimerkiksi erinäisiä turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, joita pitää opiskella ennen kuin voi mennä harjoittelemaan?

# data[].attributes.body
Kysymys: Mikä on meidän yhteisöllisen pedagogiigan ydintä? Ohjaaminen, osallistava peda, sosiaalinen vahvistaminen, onko näitä huomioitu?

# data[].attributes.body
Kysymys: Nyt, kun vanhat ammatilliset opinnot jäävät kokonaan pois, onko ajatus, että ammatillisessa harjoittelussa (3 x 10 op) voi syventää osaamistaan ohjaajana ja yhteisöjen rakentajana? Käsittääkseni yhteisöpedagogin erityinen ammatillinen osaaminen on perustunut juuri pedagogiseen (käytännössä pitkälti ohjaukselliseen) ja yhteisöjen vahvistamiseen liittyvään osaamiseen. Vahvan ammatillisen perustan hankkiminen vain tämän 30 op:n aikana tuntuu haastavalta. Onko riski, että jää liian kevyeksi? Pitäisikö kirjoittaa vahvemmin näkyviin, että ammatillisissa harjoitteluissa on nimenomaan hankittava kokemusta ihmisten kanssa toimimisesta eli yhteisöllisestä ja pedagogisesta toiminnasta? Tietty tähän liitty huoli siitä, jääkö tämä osaaminen ylipäänsä liian heikoksi / yleiseksi, jos menetelmällinen erikoistuminen poistetaan opsista kokonaan (seikkailu, taide&kulttuuri jne.). Ja vaikuttaako tämä hakijoiden kiinnostukseen?

# data[].attributes.headline
Pedagoginen ja yhteisöllinen toiminta (ammatilliset opinnot)										

# data[].attributes.subject
Pedagoginen ja yhteisöllinen toiminta (ammatilliset opinnot)										

# data[].attributes.body
Valmentava työote

Toimijuuden edistäminen

Kasvu ja kehitys

Kasvatukselliset ja toiminnalliset menetelmät

Yhteisötaidot ja johtaminen

Moninaisuuden kohtaaminen

# data[].attributes.body
Tietoperusta:
Taidot/menetelmät:
Toimintaympäristöt/konteksti: