# data[].attributes.body
Sunt profesor învățământ primar la Școala Gimnazială Nr 37, Constanța. Constanța este un oraș mare și frumos la malul mării.
Școala este un pic mai mare, mai în vârstă,  decât numărul care i-a fost dat. Este o școală de cartier. Este o școala cu un număr mare de copii, peste 1000 și peste 600 în ciclul primar. Este un colectiv didactic dinamic, curios, dornic să comunice și încearcă să fie în pas cu noua tehnologie. Fiecare clasa are proiector și calculator.
Anul acesta am clasa a II-a. Un colectiv de elevi frumoși, dinamici și mereu cu zâmbetul pe buze.

# data[].attributes.headline
Mariana Lazăr -Școala Gimnazială Nr. 2 Diaconu Coresi, Brașov, România

# data[].attributes.subject
Mariana Lazăr -Școala Gimnazială Nr. 2 Diaconu Coresi, Brașov, România

# data[].attributes.body
Construită între 1959-1960 ( actualul corp B) si 1966-1967 (actualul corp A), în cartierul muncitoresc "Astra", initial în cele doua cladiri a functionat o singura unitate de invatamânt - Scoala Generala nr.10; din 1969 se vor înfiinta doua unitati scolare distincte - Scoala Generala nr.10 si Scoala Generala nr. 22- iar în 2009, cele doua scoli se vor uni, în urma deciziei ISJ Brasov, într-una singura - Scoala Gimnaziala nr.2 Brasov, cea mai mare unitate scolara de învatamânt primar si secundar inferior din oras.
Diaconul Coresi a fost un diacon ortodox, traducător și meșter tipograf român originar din Târgoviște, fiind editorul primelor cărți în limba română. A editat în total circa 35 de titluri de carte, tipărite în sute de exemplare și răspândite în toate ținuturile românești, facilitând unitatea lingvistică a poporului român dar și apariția limbii române literare.

Munca de tipar consta din xilogravură, fiecare pagină trebuind să fie sculptată în lemn, Coresi folosind 10-20 de ucenici, pe care îi amintea în prefața cărților editate de el. O replică modernă a tiparniței lui Coresi este expusă astăzi la Muzeul "Prima școală românească" din Brașov.

# data[].attributes.attachment_link.title
Scoala GImn Nr 2 Diaconu Coresi Brasov RO_Mariana Lazăr

# data[].attributes.headline
LICEUL TEORETIC ,,SERBAN VODA" SLANIC  Prof.inv.primar Penes Loredana

# data[].attributes.subject
LICEUL TEORETIC ,,SERBAN VODA" SLANIC  Prof.inv.primar Penes Loredana

# data[].attributes.body
Slănicul, desfăşurându-se pe o lungime considerabilă de-a lungul văii Slănicului, a făcut foarte dificilă strângerea tuturor elevilor într-un singur local mai ales după ce efectivele şcolare au crescut în a doua jumătate a secolului XIX. Se impunea necesitatea înfiinţării unor localuri şcolare şi în cele două cartiere mărginaşe ale Slănicului. Învăţământul liceal a debutat la noi acum 57 de ani, atunci când, de la Văleni, din cauza spaţiului insuficient se mută la Slănic o clasă de şcoală medie, formându-se astfel Şcoala Medie Mixtă cu clasele VIII – X. În 1954, Şcoala primeşte numele de Şcoala Medie Mixtă Slănic (S.M.M.S.). Iniţial clădirea destinată şcolii medii a fost vechea Şcoală de Băieţi, pentru ca, în 1962 să se mute în localul de pe strada Slănicului nr. 11, construit din fonduri centrale. La momentul respectiv aceasta avea două nivele cu 8 săli de clasă, două laboratoare, cancelarie, secretariat şi alte anexe, pentru ca, după alţi 10 ani, prin contribuţia unor oameni inimoşi şi cu un remarcabil spirit civic (inginerul şef şi preşedintele Comitetului de Părinţi de atunci, Alecu Diaconescu, directorul Salinei Slănic, Constantin Croitoru şi directorul şcolii, profesorul Ion Ionescu) localul să se mărească cu alte patru săli de clasă, construite din fonduri locale. Acţiunea a fost completată prin construirea a două internate (de fete şi băieţi) pe strada George Coşbuc, nr. 13-15, avându-se în vedere efectivele de elevi ce proveneau şi din localităţile limitrofe Slănicului. Din 1960 s-a trecut la şcoala generală de 8 ani şi liceul de 12 ani, la gratuitatea manualelor iar legea privind învăţământul din România, votată la 13 mai 1968, reînnoda practic, tradiţiile învăţământului naţional de respiraţie autentic europeană, vremelnic întrerupte în 1948.

De-a lungul anilor, organizarea formelor de învăţământ în cadrul liceului slănicean a evoluat şi s-a conformat cerinţelor timpului: începând cu anul şcolar 1959-1960 ia fiinţă şi secţia serală a liceului, din 1960 apare o a doua clasă a VIII a, iar din 1964, una dintre cele două clase va avea specializarea de uman. Din 1969, semnalăm primii absolvenţi de 12 clase ai Liceului Teoretic Slănic, situaţie care se menţine până în 1977, când se hotărăşte desfiinţarea liceelor real-umaniste şi transformarea lor în unităţi mai precis profilate. Astfel, în intervalul 1978-1989, liceul slănicean devine Şcoală generală de 10 clase, cu secţie de liceu seral. Perioada post-decembristă aduce mari schimbări şi în ceea ce priveşte organizarea învăţământului liceal slănicean. În 1991, 19 băieţi care trebuiau să urmeze cursurile Şcolii de la Câmpulung Muscel, vor fi primii care vor absolvi secţia de zi a Liceului Slănic. În 1992, avem 60 de absolvenţi de la două clase (A şi B), ambele de real, pentru ca un an mai târziu să se revină şi la secţia umanistă.

Ulterior, profilurile claselor de liceu s-au schimbatîn raport cu cerinţele societăţii de tranziţie ceea ce a demonstrat o bună flexibilitate a sistemului de învăţământ în ciuda dificultăţilor şi criticilor pe care le-a avut de întâmpinat acesta în ultimii 20 de ani. În 1999 se produc transformări de substanţă, Liceul Teoretic Slănic devenind Grupul Şcolar Slănic, pregătindu-se printr-o ofertă şcolară adecvată pentru saltul în mileniul III: învăţământ primar, gimnazial, liceal teoretic, liceal tehnologic. Pe 26 octombrie 2010, Grupul Şcolar Slănic primea un nou nume: Grupul Şcolar "Şerban Vodă", purtând numele strălucitului domnitor de la sfârşitul secolului XVII, iar din septembrie 2012, se va reveni la binemeritata titulatură de Liceu Teoretic.

Chipurile slanicenilor sunt niste chipuri frumoase,de oameni trecuti prin viata,iar copiii sunt plini de vitalitate,lipsiti de „viciile” tehnologiei,in schimb se bucura de ceea ce ii inconjoara,ajutandu-i pe parinti cum pot la treburile casnice.Slanicenii sunt niste oameni simpli,care ar face tot posibilul pentru ca ceilalti sa se simta bine.Sunt comunicativi,ospitalieri si se ofera in orice clipa sa iti sara in ajutor.

# data[].attributes.body
YAZIR ŞEHİT OSMAN KÜÇÜKDİLLAN İLKOKULU 3. Sınıf Öğretmeniyim.Meslekteki 27.yılım.

# data[].attributes.headline
Scoala Gimnaziala Cislau, judetul Buzau, Romania- Gabriela Mazilu

# data[].attributes.subject
Scoala Gimnaziala Cislau, judetul Buzau, Romania- Gabriela Mazilu

# data[].attributes.body
Va salutam dintr-o scoala mica, dar cu suflete mari , din mediul rural, unde functioneaza invatamant primar su gimnazial in acelasi schimb. Sunt invatatoare la aceasta scoala de 20 ani, acum elevii mei sunt in clasa a III-a

# data[].attributes.headline
IP Liceul Da Vinci, Chișinău, Republica Moldova

# data[].attributes.subject
IP Liceul Da Vinci, Chișinău, Republica Moldova

# data[].attributes.body
Sunt Maria Duplava, învățătoare la clasa IB. Instituția fucționează al doilea an în regim de la ora 08:00 până la 18:00. La treapta primară activează 18 complete de clase a câte 18 elevi în clasă. Catedra claselor primare numără 30 de cadre diactice. Suntem dornici de activități interesante.

# data[].attributes.headline
Gogu Mihail- Cornel- Şc. Gimn. ,,N. Stoleru''- Baia/ România

# data[].attributes.subject
Gogu Mihail- Cornel- Şc. Gimn. ,,N. Stoleru''- Baia/ România

# data[].attributes.body
Şcoala noastră poartă numele unuia dintre primii învăţători, de după reforma domnitorului Cuza, referitoare la gratuitatea şi obligativitatea învăţământului primar în România. De formaţie haretiană, Nicolae Stoleru a fost un apostol al neamului, prin implicarea în culturalizarea sătenilor, nu numai a copiilor din Baia. Acum şcoala noastră are un număr de 7 grupe de grădiniţă, 13 clase de învăţământ primar şi 12 clase de învăţământ gimnazial. Are copii isteţi, cu performanţe şi dascăli implicaţi, care adoptă strategiile moderne, dar care pun mare preţ pe respectarea şi inocularea sentimentelor de patriotism local şi respect pentru tradiţiile şi obiceiurile strămoşeşti, care la Baia sunt perpetuate, de veacuri.

# data[].attributes.headline
Gogu Mihaela- Şcoala Gimnazială ,,Nicolae Stoleru'' Baia

# data[].attributes.subject
Gogu Mihaela- Şcoala Gimnazială ,,Nicolae Stoleru'' Baia

# data[].attributes.body
Localitatea Baia este una istorică, vreme de 3 secole- între sec. XIV- sec. XVII- a fost prima capitală a statului medieval Moldova, fiind, în acest timp, un oraş comercial înfloritor. Aşezarea  a luat fiinţă în sec. XII, când regele Carol Robert de Anjou îl trimite pe voievodul maramureşean Dragoş să treacă Carpaţii şi să întemeieze un mic stat- ,,o marcă de apărare'' contra tătarilor, care atacau din zona Ucrainei de astăzi, o cetate fortificată, deci, cu capitala la Baia. Alţi domnitori şi- au purtat paşii pe aceste meleaguri, de- a lungul timpului: Bogdan I- ,,Întemeietorul'', care a dezvoltat statul Moldova, mărindu- i graniţele, apoi  Alexandru cel Bun,  Ştefan cel Mare, Petru Rareş. Ultimii trei ne- au lăsat, mărturie, 3 biserici- care dăinuiesc şi astăzi. Suntem, se pare, singura localitate din ţară, cu trei ctitorii voievodale, aparţinând la trei voievozi diferiţi. Biserica Albă este însă cea care aminteşte de marea victorie a lui Ştefan cel Mare, împotriva ungurilor lui Matei Corvin, bătălie din anul 1467, de la Baia.  Localitatea are astăzi 5400 de locuitori, fiind reşedinţă de comună  mare (satul Bogata mai are încă 2000 de locuitori). Este o localitate foarte frumoasă, aşezare compactă, aflată pe podişul Sucevei. Relieful este variat: şes, dealuri şi râul Moldova care separă cele două sate. Oamenii sunt gospodari, păstrători şi astăzi a obiceiurilor şi tradiţiilor străbune.

# data[].attributes.body
Va invitam la Scoala Primara din or. Floresti, o scoala ce numara aproximativ 600 elevi de la clasa 1 la a 4. Dornici de carte, frumoas si noi orizonturi cu noi prieteni.

# data[].attributes.headline
Scoala Gimnaziala Sf.Varvara Aninoasa - Romania

# data[].attributes.subject
Scoala Gimnaziala Sf.Varvara Aninoasa - Romania