# data[].attributes.body
I 1348 blev Europa ramt af den sorte død. Det startede med at et skib sejlede fra Caffa til Messina på Sicilien. Dette skib bragte en asiatisk pestbacille med sig. De næste 3 år bredte pesten sig. Der var tale om to former for pest: byldepest og lungepest. Ved byldepest var var dødeligheden for de smittede mellem 60% og 90%, og ved lungepesten var der næsten ingen som overlevede. Lopper kunne overføre smitten fra rotter til mennesker, men pesten smittede også fra menneske til menneske. Derfor forsøgte mange byer at beskytte sig fra pesten, ved at lukke byportene for fremmede og derved afskærme sig fra omverdenen. Skibene blev sat i karantæne, hvilket gjorde at handlen på kryds og tværs blev sat på pause. Man ved ikke med sikkerhed, hvor mange der døde af pesten. Men der var mellem 70 og 100 millioner som omkom i Europa, hvilket svare til 30%. Men det er dog meget forskelligt fra historiker til historiker.

Nogle historiker mener, at pesten var med til at ændre det religiøse livssyn, da pesten blev opfattede som Guds straf for mennesket synder. Men den ramte præstene lige så hårdt og de kunne intet gøre ved det eller forklare det. Pesten var derfor med til at svække kirkens autoritet og skabe en religiøs skepsis.

# data[].attributes.body
- Født i Bruxelles
- Pioner inde for anatomien
- Hans metode bestod af at observere
- Foretog dissektioner alene og fandt over 200 fejl i Galenos værk
- Udgav et anatomisk leksikon i 1543 "Om menneske legemets opbygning" - 700 sider med 300 figurer
- Omhandlede knoglerne, hjertets og nervesystemets anatomi
- Udgivelsen af bogen viste at han turde gå imod Galenos holdninger
- Udgav en forbedret og rettet version af hans bog i 1555

# data[].attributes.body
Selv længe før opdagelsen af det antibakterielle stof penicillin behandlede mennesker infektioner. Tilbage i oldtiden brugte både kineserne, inderne og de gamle egyptere mug fra skimmelsvamp til at lindre inficerede sår - selvom de ikke dengang forstod sammenhængen mellem mug og antibakterielle egenskaber.

Penicillin blev opdaget som en tilfældighed i 1929. Den britiske forsker Alexander Fleming havde efterladt nogle bakterier en skål mens han var på ferie. Da han kom tilbage til laboratoriet, blev han mødt af et underligt syn. Rundt omkring en plet af mug i skålen var bakterierne døde. I mellemtiden var en lille svampespore nemlig fløjet ind af vinduet i laboratoriet og havde bekæmpet nogle af bakterierne i petriskålen. Det var skimmelsvampen penicillium notatum, der kunne dræbe bakterier. Det aktive virkningsstof i svampen fik derfor navnet penicillin.

Fra opdagelse til anvendelse

Først ti år efter Alexander Flemings opdagelse fandt den tyske forsker Ernst Chain sammen med australieren Howard Florey frem til, hvordan man kunne isolere penicillin fra svampen og bruge stoffet til behandling af bakterielle infektioner. Det blev redningen for tusindvis af sårede soldater under 2. Verdenskrig, der fik penicillin for at undgå infektion i deres sår.

I 1945 modtog penicillinens ophavsmænd nobelprisen for deres opdagelse, og allerede året efter var penicillin sat i masseproduktion og tilgængeligt som behandling for den almene befolkning. Det utrolige og nye ved penicillin var, at det kunne dræbe bakterierne uden at gøre skade på patienten.

Bagsiden af medaljen

I dag ved vi, at penicillin desværre ikke kun er et vidundermiddel. Den negative effekt af lægemidlet, og i det hele taget antibiotika, er nemlig udviklingen af resistente bakterier. Det har over tid vist sig, at overforbrug af antibiotika øger risikoen for, at bakterier udvikler resistens og derved bliver modstandsdygtige over for den medicinske behandling.

- Anna

# data[].attributes.body
- Engelsk læge i slut 1700
- Er kendt for opdagelsen af koppevaccine
- indpodning af pus (betændelse) fra kokopper (materiale fra syge dyr) til raske mennesker = gav beskyttelse mod sygdommen kopper.

# data[].attributes.body
- Engelsk lærer og anatom.
-Studerede blodets kredsløb og fandt ud af at det er hjertet der pumper blodet rundt i kroppen.
- Man troede at det var arterierne der skabte pulsen og ikke hjertet.
- Man troede også at det var leveren der producerede blodet.
- Hvis det var leveren som skulle producere alt blodet, skulle man producere rigtigt meget blod om dagen, hvilket var umuligt, og derfor konkluderede han at det måtte være det samme blod som blev pumpet rundt i kroppen.
- Han udførte eksperimenterede på dyr, for at finde ud, at blodet blev pumpet rundt i et kredsløb. Han vivisektion, han skar dyret op levende, for at kunne se det.

# data[].attributes.body
Tysk landlæge/videnskabsmand.
Undersøgte om teorien om sygdomfremkaldende bakterier var korrekt.
Iagttog bakterier som han selv havde fremdyrket på bl.a. gelatine.
I 1876 kunne han bevise at infektionssygdommen miltbrand skyldes bakterier.
i 1882 opdagede Koch tuberkelbakterien og i 1883 opdagede han kolerabakterien.
Kochs forskning førte til "Kochs Postulater" som er fire kriterier skabt til at etablere en årsagssammenhæng mellem forårsagende mikrober og en sygdom. Postulaterne lyder således:

1. Mikroorganismen må nødvendigvis forefindes i rigelige mængder i alle organismer, der lider af sygdommen, men ikke i raske organismer.

2. Mikroorganismen må nødvendigvis isoleres fra den syge organisme og dyrkes i en renkultur.

3. Den kultiverede mikroorganisme bør forårsage sygdom, når den introduceres i en rask organisme.

4. Mikroorganismen må nødvendigvis genisoleres fra fra den podede, syge testvært og identificeres som værende identisk med den originale specifikke patogen.

Kochs postulater bliver til dels stadig brugt som retningslinjer i nutidens lægevidenskab.
Robert Koch modtog nobelprisen i medicin i 1905.

# data[].attributes.body
Kemiker og mikrobiolog
Kendt for at opfinde pasteurisering.
Beviste at visse bakterier fremkaldte bestemte sygdomme. Han påviste at al gæring skyldtes levende mikroorganismer og gæringstypen  afhang af, hvilken mikroorganisme, der var tale om. Dette kunne forklar, hvorfor vingæringen sommetider mislykkedes - skyldes fremmede bakterier under gæring.
Hans forskning lagde grundlag for, at man senere kunne konkludere, at epidemiske sygdomme var forårsaget af bestemte bakterier.
Han var revolutionær for mikrobiologiens grundlæggende teknikker.

# data[].attributes.body
Lægekunstens fader. Han har præget lægekunsten mere end nogen anden.
Han grundlagde det der i dag kaldes alternativt og helhedsmedicin.
Lægekunstens vigtigste opgave var at hjælpe naturen da det var naturen selv som var det vigtigste middel i helbredelsen.
Han mente at ligesom verdenen er opbygget af 4 elementer, så var mennesket også bygget op af 4 væsker: blod, slim, gul og sort galde. Når man er rask er disse 4 væsker i balance.
Det er mennesket og ikke sygdommen der skal helbredes. Derfor skal hele menneskets undersøges og ikke blot organer eller legemsdele.
Kirurgi skulle kun anvendes i yderste nødstilfælde, da han mente at det var at udøve vold mod naturen at foretage kirugiske indgreb.
Hippokrates betragtede sygdom som ubalance i det enkelte menneske.
Det var lægens job at genskabe den rette balance og samtidig anskue mennesket som helhed.

# data[].attributes.body
Romersk læge - 8år 130-201)
Han var en fremtrædende læge fra antikken, men han kendes først fra renæssancen, da han ikke nævnes i de græske tekster.

Han udbygger de fire elementer til temperament, ens sindstilstand afspejlede balancen i de fire elementer.
Eksempel ved for meget blod -> sangviniker (let bevægelig, sorgløs og optimistisk)

Første forsøg på at kombinere det fysiske med det sjælelige.

Teorien har vist sig at være ukorrekt.

# data[].attributes.body
Psykoanalytiker
Psyko-seksuelle teori
Det seksuelle var i fokus (tabu dengang)
Børn har også en seksualitet Personlighedsmodel - Freuds æg

Faderen af moderne psykologi
Før: Børn havde ikke en seksualitet, drømme havde ikke en så stor betydning. Seksualitet var et tabu. Den skulle fortrænges, især hos kvinder.
Nyt: Det ubevidste, forsvarsmekanismer, angst, drømmes betydning. Association.
Terapiform - Nå ned i det ubevidste - tyde drømme

# data[].attributes.body
En yderst smitsom infektionssygdom forsaget af poxvirus der udvikler sig i cellens cytoplasma. Man smittes gennem luftveje, men man skal i meget nær kontakt for at blive smittet. Man kan desuden også smittes ved indirekte kontakt via sengetøj og tøj.

I årtusinder var kobber en af de mest alvorlige infektionssygdomme i verden, og den viste sig i Danmark omkring det 13. århundrede. Den viser sig ved høj feber efterfulgt af udslet i ansigtet og rundt på kroppen. Under kobberepidemien gjorde man brug af den første form for vaccination, da man i 1700-tallet i Kina indsprøjtede en smule virus i en sund persons arm (inokulation, og efter en mindre sygdomsperiode blev man ikke smittet mere. Metoden var dog omdiskuteret i Europa.. Dødeligheden lå mellem 10 og 25 %, med 45 mio. dødsfald i Europa, men den blev udryddet efter den verdensomfattende vaccinationskampagne i 1980. Virussen findes dog stadig i to laboratorier i hhv. USA og Rusland for videnskabens skyld.