# data[].attributes.headline
Vzdělávání jen pro vyvolené (symbolika chrámu). 

# data[].attributes.subject
Vzdělávání jen pro vyvolené (symbolika chrámu). 

# data[].attributes.headline
Masová gramotnost - zavedení povinné školní docházky, 6. prosince 1774.

# data[].attributes.subject
Masová gramotnost - zavedení povinné školní docházky, 6. prosince 1774.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zavedení povinné školní docházky
v habsburské monarchii
1774

Po zrušení jezuitského řádu r. 1773 mohla Marie Terezie začít reformovat školství, které naprosto zaostávala za Evropou. Jezuité učili podle zastaralých metod, tudíž do škol nemohl proniknout pro dobu tak žádaný osvícenský duch. Mariin návrh zavést povinnou školní docházku také podporovalo to, že děti často pracovaly od útlého věku v manufakturách, byly často trestány a jejich pracovní doba dosahovala až 11 a tři čtvrtě hodiny denně!

Marie Terezie si nechala posílat z ostatních zemí zprávy a posudky, aby načerpala inspiraci. I díky nim školy dostala z područí feudálů a klášterů pod stát. Už v roce 1771 byla ve Vídni zřízena první tzv. normální škola. Ty chtěla mít Marie postupně v každém hlavním městě monarchie. Kromě náboženství, čtení, psaní a počítání se na nich děti učily i stavebnictví a základům latiny. Touto školou museli projít i budoucí učitelé, kteří ještě absolvovali šestitýdenní kurzy, kde se přenášely „Vlastnosti a povinnosti poctivých učitelů".

Od roku 1774 postupně nechala vytvořit nový systém škol - pro děti od 6 do 12 let povinně. Při každé farnosti byly zřízeny dvoutřídky - tzv. triviální školy, ve větších městech trojtřídky, tzv. hlavní školy a v hlavních městech navíc normální školy (Vídeň, Praha, Brno). Marie Terezie se tak mohla vychovávat budoucí pracovníky pro manufaktury a armádu. Začaly také vznikat odborné školy.

Velký zápor zavedení povinné školní docházky byla rozsáhlá germanizace celé monarchie. V místních jazycích se učilo jen v triviálních školách. Marie tak podnikla zároveň další krok k centralizaci celé země.
Aneta Krejbichová, sexta, 13.6. 2005

# data[].attributes.attachment_link.title
Zavedení povinné školní docházky v habsburské monarchii

# data[].attributes.attachment_link.description
Zavedení povinné školní docházky v habsburské monarchii 1774 Po zrušení jezuitského řádu r. 1773 mohla Marie Terezie začít reformovat školství, které naprosto zaostávala za Evropou. Jezuité učili podle zastaralých metod, tudíž do škol nemohl proniknout pro dobu tak žádaný osvícenský duch.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
revoluce průmyslová - výraz, který použil poprvé fr. revolucionář L. A. Blanqui r. 1837 k označení převratnosti změn, k nimž došlo v organizaci výroby nejprve v Anglii od druhé poloviny 18. st., postupně i v dalších zemích. Nejpatrnějším rysem r.p. je hromadné uplatnění strojů ve výrobě, a to nejprve v průmyslu textilním, a přechod k užívání nových zdrojů energie v souvislosti se zdokonalením parního stroje. Průběh a převratné důsledky r.p. nelze ale uspokojivě vysvětlit pouze tech. vynálezy. K hromadnému použití strojů pro účely výroby dochází v kontextu pronikavých změn soc. struktury i zásadních změn v pojímání světa. Sociální změny byly úzce spojeny se vzestupem státní moci a s rozbitím tradičních stavovských a domácnostních struktur. Tech. inovace mohly přerůst v tovární organizaci výroby, teprve když pracovní síla byla zbavena své vázanosti na formy domácího hospodaření a když dělba práce přestala být určována stavovským rozdělením společnosti. Předpoklady pro to byly vytvořeny rozvojem manufaktur v 17. st. Zároveň působí tlaky plynoucí z porušení rovnováhy mezi růstem obyv. a produktivními možnostmi ekonomik novověkých států. Již od doby reformace se objevuje nový étos práce a profese, který odpoutává pracovní úsilí od bezprostředního uspokojování potřeb. Mění se také postoj k vědění, které se namísto mystické kontemplace obrací zcela utilitaristicky k řešení dílčích praktických problémů. Rozvoj tovární velkovýroby uvedl do chodu řadu dalších procesů. Prudce vzrostla míra dělby práce, takže manufakturní a tovární dělník ztrácí kvalifikaci dřívějšího řemeslníka. Masový pohyb zboží i pracovní síly si vynucuje od konce 18. st. revoluci v dopravě, která se projevuje novým způsobem stavby silnic a především konstrukcí železnic. Rozvoj urbanizace doprovází soustřeďování obyv. do měst a posilování vzájemné závislosti měst a venkova.

Rekonstrukturuje se soc. rozvrstvení; místo tradičních stavů s pevně rozdělenými privilegii i závislostmi nastupují po formální stránce nezávislá a rovnoprávná individua, lišící se však fakticky svým postavením a svými šancemi na trhu. Tato situace se stává základem třídního vrstvení společnosti. R.p. přinesla řadu nových problémů. Masová výroba předpokládá masový konzum ve všech oblastech včetně kultury. Energetická a surovinová náročnost masové výroby stojí u kořene ekologických problémů. Vyvlastnění drobných výrobců a koncentrace prostředků výroby vytváří prostor pro soc. demagogii na jedné straně a pro vznik obtížně kontrolovatelných ekon. silných zájmových skupin na straně druhé. Dalekosáhlé soc., mocenské, ekon., kult. a ideové přeměny navozené zmíněnými procesy činí z r.p. hist. mezník prvého řádu, který opravňuje členit dějiny na období tradičních společenství a éru moderní společnosti. Problémy navozené r.p. a jejími důsledky jsou až dosud určujícím tématem ekon., polit. i soc. myšlení i osou význ. části s-gických úvah. Závažným tématem je i analýza společností, které procesem r.p. neprošly a představují dnes výbušnou oblast zemí třetího světa. Konečné úvahy o postindustriální společnosti či nejnověji postmoderní společnosti si kladou otázku, jakým způsobem bude fungovat společnost a jak se bude formovat kultura, vymaní-li se lidé z dosahu částečně osvobozujícího, částečně tíživého dědictví průmyslové revoluce.

industrial revolution révolution industrielle industrielle Revolution rivoluzione industriale

Literatura: Mathias, P. - Davis, J. A. eds.: The First Industrial Revolutions. Cambridge, Mass. 1990.

Viz též heslo společnost industriální v Petruskových Společnostech (2006)

# data[].attributes.attachment_link.description
revoluce průmyslová - výraz, který použil poprvé fr. revolucionář L. A. Blanqui r. 1837 k označení převratnosti změn, k nimž došlo v organizaci výroby nejprve v Anglii od druhé poloviny 18. st., postupně i v dalších zemích. Nejpatrnějším rysem r.p.

# data[].attributes.headline
P. Bourdieu - pojem sociální pole, kapitály, habitus (1930-2002)

# data[].attributes.subject
P. Bourdieu - pojem sociální pole, kapitály, habitus (1930-2002)

# data[].attributes.attachment_link.title
Neplatný název – Sociologická encyklopedie

# data[].attributes.attachment_link.description
Požadovaný název stránky obsahuje neplatné znaky: „%C4“.

# data[].attributes.headline
Saša Alvarová a Josef Holý - epidemie dezinformací

# data[].attributes.subject
Saša Alvarová a Josef Holý - epidemie dezinformací

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We and our partners use cookies to personalize your experience, to show you ads based on your interests, and for measurement and analytics purposes. By using our website and our services, you agree to our use of cookies as described in our Cookie Policy.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Kanárci v síti on Spotify. Co mají společného pandemie koronaviru a infodemie dezinformací? V čem jsou biologocké viry podobné dezinformačním memům? A proč je Facebook podobný klimatizaci nemocnice?