# data[].attributes.headline
המצב הכלכלי:

# data[].attributes.body
המצב הכלכלי:

שאלת החקר: מהי ההששפעה של מגיפת וירוס הקורונה על המצב הכלכלי במדינה.

ההשערה:
ההשפעה על הכלכלה הישראלית עלולה להיות משמעותית וארוכת טווח.

3. היתי מציגה את נושא החקר שלי בסרטון קצר שמציג איך הכלכלה במדינה שלנו נפגעה בעקבות מגיפת הקורונה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עם נקיטת הצעדים המשמעותיים כנגד מגפת וירוס הקורונה, החלו גופים ממשלתיים ופיננסיים בעולם לנסות ולחזות את ההשפעה הצפויה של וירוס הקורונה על הכלכלה העולמית בטווח הקצר, והבינוני-ארוך.

בטווח הקצר והמיידי ההשפעה ברורה, עם צניחה בבורסות שנגחאי ושנזן וכן ירידות במדדים עולמיים, כולל בתל אביב.

בטווח הבינוני-ארוך, מתודולוגיות החיזוי של השפעת הקורונה על סביבה כלכלית נתונה, מתבססות על השתלשלות האירועים ותוצאותיהם בהתפרצות המגפה האחרונה מסין - הסארס. מודלים אלו מנסים לחזות כיצד גם הפעם תושפע הכלכלה העולמית ופרק הזמן שידרש לחזרה לצמיחה על סמך אירועי הסארס.

קרן המטבע העולמית לדוגמה פרסמה תחזיות לפיהן היא צופה השפעות על הכלכלה הסינית והעולמית רק ברבעון הקרוב. להערכת הקרן, בהתבסס על מודל השפעתו ארוכת-הטווח של הסארס, בסופו של דבר לא תושפע הצמיחה הגלובלית בטווח הבינוני והארוך עקב מגפת הקורונה.

גם בישראל גופים רשמיים ולא רשמיים משתמשים בסארס כנקודת מוצא להשוואה בין הסיטואציות.

בעוד שניתן להעריך כרגע, כי ההשפעות ברמה העולמית של מגפת הקורונה יהיו דומות במידה כזו או אחרת למגפת הסארס, במקרה של מדינת ישראל, לא ניתן להקיש מהשלכות הסארס בשנת 2002 על הכלכלה המקומית ועל ישראל כיום ושימשו במודלים העולמים שגוי מיסודו.

יש לצפות כי במקרה שהמגפה תמשיך להתפשט ואיתה ההישארות בתוקף של חוקי הסגר בסין, השבתת מגזרי תעשייה רבים שם, ביטול קווי תעופה וסחר מוגבל עם סין, ההשפעה על הכלכלה הישראלית תהיה משמעותית ועוצמתית הרבה יותר מתוצאותיה של מגפת הסארס והשלכותיה עלולות להשפיע על הצמיחה גם בטווחי זמן בינוניים וארוכים.

הסיבה המרכזית להשפעות ארוכות-הטווח שעלולות להיות על הכלכלה הישראלית היא הצמיחה האדירה בהיקפי היצוא והיבוא עם ומסין והתלות של הכלכלה הישראלית של ימינו בשוק הסיני. היקפי סחר אלו צמחו בפרק זמן קצר מאוד יחסית והפכו את סין למשמעותית ביותר עבור הכלכלה הישראלית, אחרי ארה"ב.

על פי נתוני הלמ"ס ומכון היצוא, נכון לסוף שנת 2019 מהווה סין עבור ישראל מקור היבוא הגדול ביותר של סחורות מהעולם ומהווה יעד היצוא השני בגודלו מבין כל היעדים. בשל שני נתונים אלו מדורגת סין כמדינת הסחר ה-2 בגודלה מבין כלל מדינות העולם עמן סוחרת ישראל.

לפי מכון היצוא הישראלי, היצוא מישראל לסין מתאפיין בשנים האחרונות במגמת גידול חדה. במהלך 2018 רשם היצוא עליה של כ-50% להיקף של כ-7.4 מיליארד דולר והשלים בכך גידול חד של כ-72% ביחס להיקפי היצוא רק 4 שנים לפני כן ב-2014.

יבוא הסחורות מסין עלה במהלך 2018 בשיעור של כ-20% להיקף של כ-11 מיליארד דולר - סה"כ משנת 2009 רשם היבוא מסין גידול מצרפי של כ-140%.

בשנת 2002 כאמור, היה המצב שונה ולכן השפעתו של הסארס על הכלכלה הייתה מוגבלת בטווח הקצר ובטווח הבינוני-ארוך. ב-2002 סך היצוא לסין הסתכם ב-426 מיליון דולר בלבד, לעומת כ-4.7 מיליארד בשנת 2018.

היבוא מסין בשנת 2002 עמד על כ-800 מיליון דולר לעומת 11 מיליארד דולר בשנת 2018.

משקלה של סין בכלכלה הישראלית משמעותי, רחב היקף ושונה לחלוטין משנת 2002. התלות של ישראל בסין כיום גבוהה במיוחד, על כן יש להיערך להשלכות כלכליות שונות לחלוטין על ישראל עקב וירוס הקורונה. ככול שהסגר שכפתה על עצמה סין יימשך יחד עם ההחמרות השונות בקשרים עם סין מצד מדינות העולם וישראל, עולה הסבירות להשפעה משמעותית על הכלכלה הישראלית והאטת צמיחתה בטווח הבינוני והארוך. על מקבלי ההחלטות במגזרים השונים להיערך לתרחיש מסוג זה. מלבד זאת, יש לראות במגפה הנוכחית והשלכותיה תמרור אזהרה לתלות הגבוהה של ענפים רבים בישראל בתוצרת זרה-סינית ובסחר עימה.
הכותב הוא שותף וראש החטיבה לייעוץ אסטרטגי בפירמת הייעוץ וראיית החשבון הבינלאומית בייקר טילי

# data[].attributes.attachment_link.title
דעה: וירוס הקורונה - ההשפעה על הכלכלה הישראלית עלולה להיות משמעותית וארוכת-טווח, יקי ברנס, דעות

# data[].attributes.attachment_link.description
עם נקיטת הצעדים המשמעותיים כנגד מגפת וירוס הקורונה, החלו גופים ממשלתיים ופיננסיים בעולם לנסות ולחזות את ההשפעה הצפויה של וירוס הקורונה על הכלכלה העולמית בטווח הקצר, והבינוני-ארוך. בטווח הקצר והמיידי ההשפעה ברורה, עם צניחה בבורסות שנגחאי ושנזן וכן ירידות במדדים עולמיים, כולל בתל אביב.

# data[].attributes.headline
שאלת החקר : מהי השפע

# data[].attributes.body
שאלת החקר : מהי השפעת של חזרה לשגרה לעבודה במתחמים - בחנויות בגדים למשל ?
השערה : החזרה לשגרה תגביר את מידת הסיכון על אנשים ואולי תעשה התפרצות מחדש.
היינו מציגות באמצעות מצגת

# data[].attributes.body
שאלת המחקר: מהי תהיה ההשפעה של החזרה לשגרה לאחר הסגר בעקבות הקורונה?

השערה: יהיה גל שני של תוצאות הווירוס ואף גדול יותר משהיה

אחד הדברים שיכולים להוביל לגל שני של נגיף הקורונה בסין הוא מקרים לא מאובחנים שכעת כשסין נפתחת מחדש - יכולים להסתובב בחופשיות ועלולים להדביק כמות משמעותית של אנשים שתוביל להתפרצות נוספת של המחלה במדינה. הרי שזה ככל הנראה מה שקרה כשהמגפה התפרצה בדצמבר 2019; משערים כי הייתה כמות לא קטנה של נשאים שכלל לא ידעו שהם נדבקו בנגיף, שיצאו מסין למדינות שונות בעולם, טיילו והדביקו אנשים נוספים.

מחקרים כבר הראו שאנשים רבים שנדבקים בנגיף כלל לא מראים תסמינים, אך הם עדיין מסוגלים להדביק אחרים. לפי דיווח של סוכנות הידיעות רויטרס בשנגחאי, כמות הנשאים ללא תסמינים בסין מסווגת ואינה נכללת במספרים הרשמיים המדווחים. אך בעיתון "סאות' צ'יינה מורנינג פוסט" מדווחים כי לפי מסמכים רשמיים שטרם פורסמו, מספר המקרים המאובחנים ללא תסמינים עומד על כ-40 אלף. אך כיוון שמדובר בדיווח לא רשמי, אין לדעת עד כמה הוא מדויק.

היינו רוצות להציג את נושא החקר שלנו באמצעות כרזה המציינת:

"אנחנו לא מוכנים להיות שפני ניסיון של הממשלה וסכן את חיינו"

# data[].attributes.body
שאלת החקר: מהו מעמד המורה בחברה הישראלית לאחר הנגיף?
העשרה: מעמד המורה הולך להיפגע מסיבות רבות, כולל בריונות ברשת על ידי ההורים,  מורים בח"ול ניראים יותר טוב ברשת החברתית הישראלית.

היינו מציגית את נושא החקר בעמצאות סרטון ומצגת עם כתבות ופוסטים שרצית ברשת בזמן הנגיף.

https://www.themarker.com/news/education/1.8780644

# data[].attributes.headline
שאלת החקר: מהי ההשפעה של מגיפת הקורונה על פתיחת אולמות האירועים בחזרה לשגרה?

# data[].attributes.subject
שאלת החקר: מהי ההשפעה של מגיפת הקורונה על פתיחת אולמות האירועים בחזרה לשגרה?

# data[].attributes.body
השערה: הרבה אולמות יקרסו ולא ייפתחו כלל עקב פשיטת רגל.

היינו מציגות את נושא החקר באמצעות גרפים של רווחים והפסדים של לפני, בזמן ואחרי הקורונה.

# data[].attributes.headline
עסקים קטנים -עצמאים

# data[].attributes.subject
עסקים קטנים -עצמאים

# data[].attributes.body
הנושא שבחרנו עסקים קטנים
היינו מצגים את הנושא במצגת מפורטת ובעזרת הדמיה בלוח חכם.
שאלת החקר שלנו היא :כיצד העסקים הקטנים יושפעו כלכלית מהזמן שהיו סגורים בזמן  הקורונה ?
השערה :
הרבה עסקים קטנים יפשטו את הרגל ויסגרו בעקבות המצב המורכב.
במידה והמדינה תעזור יהיה אופציה להצלת המשק.

גרף שמראה את הפגיעה בתקופה האחרונה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משבר הקורונה מעמיק מיום ליום את פגיעתו במגזר העסקי, לאחר כמעט חודשיים שבהם אילצה הממשלה עסקים רבים לבלום את פעילותם, אך לא כל העסקים נפגעים במידה שווה, ויש גם מי שמרוויח מהמשבר. מסקר שביצעה CofaceBdi בקרב 500 מנהלים במגוון סקטורים במשק, עולה כי 38% מהחברות מעידות כי פעילותן נמשכת כרגיל, 56% פועלות במתכונת מצומצמת, ו-6% השביתו את הפעילות לחלוטין.

בניתוח של רמת הפגיעה העסקית בחודש מרץ, ביחס לחודש פברואר, 60% ציינו שחלה פגיעה בעסק שלהם, 29% העידו שלא חל שינוי, ו-11% דיווחו על גידול בפעילות. בקרב המנהלים שציינו כי פעילותם נפגעה בחודש מרץ, 41% דיווחו על פגיעה בהיקף של עד 25%, והיתר דיווחו על פגיעה של 50% ומעלה.

בין החברות שציינו שחל גידול בפעילותן בחודש מרץ 2020, ניתן למצוא חברות בשרשרת הערך של מגזרי המזון, ההיגיינה והטואלטיקה, חברות בתחום מוצרי מיגון וחיטוי, וכן שחקנים במגזר הבנייה. החשש מפני צעדי הסגר הוביל לבהלת צרכנים ולכך שרשתות שיווק מזון וסופרמרקטים נהנו מביקושים גבוהים. חברות ועסקים אשר המשיכו במתכונת פעילות רגילה מעצם היותם חיוניים, נהנים מביקושים קשיחים, ודיווחו שמצבם לא נפגע.

גם לאחר הקלות הסגר עליהן הכריזה הממשלה, צפי המשך הפעילות של העסקים אינו מעודד; 39% צופים המשך פגיעה והידרדרות במצב, 47% לא צופים שינוי ורק 14% צופים התאוששות בהיקף הפעילות. יתר על כן, 60% מהמנהלים צופים פגיעה בפעילותם גם לאחר תום המשבר, ביחס לרמת הפעילות שנרשמה לפניו. גם הממשלה, לפי הנשאלים, לא עושה די בכדי לסייע למגזר העסקי.

למרות השיפורים בתוכנית הכלכלית לחילוץ המשק, גם לאחריה, 84% מהעסקים והחברות סבורים כי הצעדים הכלכליים של הממשלה לא יסייעו להתאוששות העסקית או שיסייעו במידה מועטה. %3 בלבד השיבו שהצעדים יסייעו במידה רבה להתאוששות העסקית שלהם. עוד לפי בעלי העסקים שהשתתפו בסקר, המערכת הבנקאית בלחץ ולא עוזרת לעסקים, הסיוע הממשלתי אינו ברור, סבוך ועמום, העסקים הקטנים עומדים בפני קריסה, ומתמודדים עם קושי בגבייה.

גם העובדים נפגעו באופן לא מבוטל מן המשבר; מהנתונים עולה שכ-57% מהמעסיקים הוציאו עובדים לחל"ת - מהם 29% ציינו ששיעור העוברים שהוציאו לחל"ת עמד על למעלה מ-70%. 12% מהם פיטרו עובדים, ושליש הורידו את היקף הפעילות וצמצמו שכר. בנוסף, כ-46% מהעסקים והחברות עברו לעבודה מהבית כחלק מההתמודדות עם המצב.

ממחקר נוסף שביצעו כלכלני CofaceB di לגבי ההשפעות הצפויות של משבר הקורונה על הכלכלה בישראל עולה כי עד סוף השנה צפויה קריסתם של 20,000 עד 25,000 חברות ועסקים. מדובר בעסקים שנפגעו ישירות מהמשבר בניכוי החברות שגם ללא המשבר היו קורסות בשל מצב פיננסי בעייתי. על פי ההערכות, בשל המשבר יחול גידול של כ-50% בשיעור הכשלים העסקיים בישראל השנה, כך שאם במהלך השנים האחרונות נסגרו או קרסו בממוצע כל שנה בין 40,000 ל-45,000 חברות ועסקים, השנה יסגרו עד כ- 70,000 חברות ועסקים. לשם השוואה, מדובר בגידול של 50% בשיעור החברות שיקרסו בישראל לעומת 25% בעולם.

# data[].attributes.attachment_link.title
הגרף היומי - 84% מהעסקים: הצעדים הכלכליים של הממשלה לא יסייעו להתאוששות עסקית

# data[].attributes.attachment_link.description
משבר הקורונה מעמיק מיום ליום את פגיעתו במגזר העסקי, לאחר כמעט חודשיים שבהם אילצה הממשלה עסקים רבים לבלום את פעילותם, אך לא כל העסקים נפגעים במידה שווה, ויש גם מי שמרוויח מהמשבר. מסקר שביצעה CofaceBdi בקרב 500 מנהלים במגוון סקטורים במשק, עולה כי 38% מהחברות מעידות כי פעילותן נמשכת כרגיל, 56% פועלות במתכונת מצומצמת, ו-6% השביתו את הפעילות לחלוטין.

# data[].attributes.headline
זיהום האוויר

# data[].attributes.subject
זיהום האוויר

# data[].attributes.body
שאלת החקר : מהי ההשפעה של החזרה לשגרה על מידת זיהום האוויר?
ההשערה: החזרה לשגרה תגביר את מידת זיהום האוויר וזה בעקבות חזרת הפעלים וכלי תחבורה ציבורים.

היינו מציגות את הנושא באמצעות מצגת, גרפים וסרטונים מסבירים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
23 בדצמבר 2019

בחודש שעבר נסגרו זמנית בתי הספר והאוניברסיטאות בטהראן, בירת איראן, בעקבות רמות מסוכנות של זיהום אוויר בעיר התעשייתית ועמוסת התחבורה. בניו דלהי, בירת הודו, הוכרז לאחרונה מצב חירום רפואי, כשרמת זיהום האוויר הגיעה לערכים שגבוהים פי עשרה לפחות מהרמה הבטוחה. לצערנו, גם כאן בישראל האוויר רחוק מלהיות נקי, והדבר משפיע על כולנו: מחקר חדש חושף שאוכלוסיית המדינה כולה חשופה לרמות זיהום אוויר החורגות מערכי היעד של חוק אוויר נקי, לחלקיקים נשימים (PM ₁₀, PM 2.5), ערכים שחריגה מהם מהווה חשש לסיכון או לפגיעה בחיי אדם ושיש לשאוף להשיגם כיעד, אך אינן חורגות מערכי הסביבה - ערכים שחריגה מהם מהווה זיהום אוויר חזק או בלתי סביר.

ההערכות הן שבכל שנה, מעל 2,000 ישראלים מתים כתוצאה מזיהום אוויר. חשיפה כרונית לזיהום אוויר גבוה נקשרה למגוון רחב של נזקים בריאותיים, ביניהם מחלות של דרכי הנשימה, מחלות לב, שבץ, סוגי סרטן שונים, סוכרת, השמנה, אוסטאופורוזיס, מומים מולדים ומוות בטרם עת. בנוסף, על פי ה-OECD, עלויות זיהום האוויר בישראל מגיעות ליותר מ-7 מיליארד דולר בשנה (סכום שכולל את עלות ימי האשפוז, עלות הטיפול הרפואי בחולים, אובדן ימי העבודה למשק ועוד).

במחקר החדש, שנערך על ידי חוקרים מהמשרד להגנת הסביבה וממשרד הבריאות, התמקדו המדענים בהיבט האנושי של זיהום האוויר, וביקשו לגלות אילו חלקים מאוכלוסיית ישראל נחשפים בפועל למזהמים השונים. לשם כך, הם הצליבו נתונים על רמות זיהום האוויר ברחבי המדינה עם נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על ריכוזי ומאפייני האוכלוסייה ביישובים השונים בישראל.

במחקר נבדקה החשיפה באוכלוסייה לשבעה מזהמי אוויר נפוצים, ביניהם חלקיקים נשימים שקטנים מ-10 ומ-2.5 מיקרון (PM ₁₀ ו-PM 2.5, בהתאמה), שניים ממזהמי האוויר הנפוצים והמסוכנים ביותר. חלקיקים אלו נפלטים לאוויר מאגזוזים של כלי רכב וכתוצאה משריפה של דלקים בתחנות כוח, ומסוגלים לחדור בקלות דרך רקמת הריאה עמוק אל תוך רקמות הגוף השונות בשל גודלם הזעיר, אך באזור מדברי כמו שלנו, קיימת גם רמת רקע טבעית שלהם המתגברת בעונות המעבר עם ארועי השרב והרוחות המזרחיות. את רמות המזהמים השונים השוו החוקרים לערכי היעד שמוגדרים בחוק אוויר נקי: "הערכים שחריגה מהם מהווה חשש לסיכון או לפגיעה בחיי אדם, בבריאותם או באיכות חייהם של בני אדם, בנכסים או בסביבה; ולערכי הסביבה שמוגדרים בחוק: "הערכים שחריגה מהם מהווה זיהום אוויר חזק או בלתי סביר, שייקבעו על בסיס ערכי היעד והידע המדעי והטכנולוגי העדכני, ובהתחשב באפשרות המעשית למניעת חריגה מערכי היעד".

רמות גבוהות בתל אביב ובראשון לציון

תוצאות המחקר לא היו מעודדות. "מצאנו שכל האוכלוסייה בישראל חשופה גם ל-PM 2.5וגם ל-PM ₁₀ בריכוזים שגבוהים מערכי היעד", אומר ד"ר זהר ברנט-יצחקי מהמחלקה לבריאות הסביבה במשרד הבריאות ומהמרכז האקדמי רופין, שהיה אחד מעורכי המחקר. רמות ה-PM 10 שנמדדו במחקר עמדו על 47-34 מיקרוגרם למטר מעוקב של אוויר, בעוד ערך היעד הוא 20 מיקרוגרם למטר מעוקב וערך הסביבה עומד על 50 מיקרוגרם למטר מעוקב. רמות ה-PM 2.5 שנמדדו היו 21-14 מיקרוגרם למטר מעוקב של אוויר, זאת בהשוואה לערך יעד של 10 מיקרוגרם למטר מעוקב וערך סביבה של 25 מיקרוגרם למטר מעוקב.

מלבד הנתונים הארציים המדאיגים, החוקרים מצאו שבמרכז הארץ ובמיוחד בתל אביב ובראשון לציון רמתה של קבוצת מזהמים נוספת, תחמוצות החנקן (NOx), גבוהה מערך היעד. תחמוצות החנקן הן גזים שנוצרים כתוצאה מתהליכי שריפה בטמפרטורות גבוהות (כמו אלה שמתבצעים במנועי מכוניות, במפעלים תעשייתיים ובתחנות כוח), והם מהווים את אחד ממקורות זיהום האוויר הנפוצים והחמורים ביותר כיום. ערכי תחמוצות החנקן שמדדו החוקרים עמדו על 35 מיקרוגרם למטר מעוקב בתל אביב ו-33 בראשון לציון, כשערך היעד הוא 30 מיקרוגרם למטר מעוקב (לא קיים ערך סביבתי שנתי לקבוצת מזהמים זו). בסך הכל, סיכמו החוקרים, כי מעל מיליון וחצי ישראלים באזור תל אביב רבתי ובירושלים חשופים לרמות של תחמוצות חנקן הגבוהות מערכי היעד הקבועים בחוק אוויר נקי.

עוד נמצא במחקר שלמרות התפיסה הרווחת, גם הישובים הכפריים שמרוחקים מהערים הגדולות סובלים מרמות חריגות של זיהום אוויר. מעבר לחלקיקים הנשימים, שנפוצים כאמור בכל הארץ, בשטחים הפתוחים נמצאו הרמות הגבוהות ביותר של אוזון: הגז שמוכר לנו משכבת האוזון בסטרטוספרה (50-10 קילומטר) החיונית לקיום החיים על פני האדמה, שנחשב למזהם אוויר מסוכן כשהוא נמצא נמוך הרבה יותר, קרוב לפני הקרקע. גז זה נוצר כתוצאה מתגובה כימית בין מזהמי אוויר אחרים, והוא מסוגל לנדוד הרחק ממקור הזיהום עם הרוח. רמות האוזון בשטחים הפתוחים היו גבוהות מאלה שנמדדו באזורי מגורים, תעשייה, מוסדות ושטחים ציבוריים. "רמות גבוהות של אוזון נמדדות בגליל העליון, במדבר יהודה, בערבה ובנגב", אומר ברנט-יצחקי.

בנוסף, בדקו החוקרים עד כמה קבוצות גיל שונות חשופות למזהמים. הם מצאו שמבוגרים מעל גיל 65 וקשישים חשופים יותר לרוב מזהמי האוויר שנבדקו מאשר האוכלוסייה הצעירה יותר (כלומר, רבים מהם גרים באזורים מזוהמים יותר). עוד נמצא שתינוקות וילדים בגילאי 14-0 חשופים גם הם לרמות גבוהות יותר של חלק מהמזהמים (בהשוואה לצעירים בגילאי 19-15). נתונים אלה מדאיגים במיוחד נוכח העובדה שקשישים ופעוטות הם האוכלוסיות הפגיעות ביותר לנזקיו הבריאותיים של זיהום האוויר (יחד עם חולי לב-ריאה).

להפחית את פליטות החומרים המזהמים

"כולנו רוצים לצמצם את חשיפת האוכלוסייה למזהמי אוויר", אומר ברנט-יצחקי. "ולשם כך יש לקחת בחשבון גם את ריכוזי המזהמים בסביבה, וגם את גודל ואת הרכב האוכלוסייה, כשאנחנו מתווים מדיניות להרחקת מזהמים או מנסים לנהל פליטות באופן נכון יותר".

מעבר לכך, ברנט-יצחקי מדגיש את חשיבות הטיפול בבעיית זיהום האוויר ובהפחתת הפליטות מהמקורות השונים: אם מהתעשייה, מתחנות הכוח או מכלי התחבורה, למשל על ידי עידוד רכבים מופחתי זיהום (היברידיים או חשמליים), ושימוש באופניים או תח"צ על פני רכב פרטי או על ידי התקנת טכנולוגיות להפחתת פליטות. "לשמחתנו, קיימים חברות ומפעלים שבהם זה כבר התחיל לקרות", הוא מסכם.

בעקבות הכתבה ב"זווית" הסיפור פורסם גם ב- ynet

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחי ישראל חשופים באופן קבוע לזיהום אוויר חריג

# data[].attributes.attachment_link.description
23 בדצמבר 2019 בחודש שעבר נסגרו זמנית בתי הספר והאוניברסיטאות בטהראן, בירת איראן, בעקבות רמות מסוכנות של זיהום אוויר בעיר התעשייתית ועמוסת התחבורה. בניו דלהי, בירת הודו, הוכרז לאחרונה מצב חירום רפואי, כשרמת זיהום האוויר הגיעה לערכים שגבוהים פי עשרה לפחות מהרמה הבטוחה.