# data[].attributes.body
https://www.knesset.gov.il/description/heb/heb_work_org.htm

# data[].attributes.headline
יוסי חחיאשוילי

# data[].attributes.subject
יוסי חחיאשוילי

# data[].attributes.body
https://padlet.com/carmitnaor08/s21lj325jtxck8ym

# data[].attributes.body
https://www.idi.org.il/articles/28809

# data[].attributes.headline
יאיר מזרחיhttps:

# data[].attributes.body
יאיר מזרחי
https://m.knesset.gov.il/activity/plenum/pages/plenumwork.aspx

# data[].attributes.body
https://main.knesset.gov.il/About/KnessetWork/Pages/KnessetWork.aspx

# data[].attributes.headline
סרגיי קולומויסקי

# data[].attributes.subject
סרגיי קולומויסקי

# data[].attributes.body
https://main.knesset.gov.il/Activity/Legislation/Laws/Pages/LawBill.aspx?t=LawReshumot&lawitemid=264251

# data[].attributes.headline
הכנסת תוכל לחוקק חוקים שבוטלו על ידי בג"ץ

# data[].attributes.subject
הכנסת תוכל לחוקק חוקים שבוטלו על ידי בג"ץ

# data[].attributes.body
https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1000739762

# data[].attributes.body
https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001327006

# data[].attributes.headline
החוק הנורבגי

# data[].attributes.subject
החוק הנורבגי

# data[].attributes.body
החוק הנורבגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עלויות החוק הנורבגי נחשפות - ואיתן העימותים בקואליציה שהוקמה רק השבוע: דקות ספורות לפני הדיון הבוקר (יום ד') בקריאה טרומית במליאה בחוק שיאפשר לשרים בממשלה להתפטר ולהכניס חברים נוספים ממפלגותיהם לכנסת, הוא ירד מסדר היום עקב אי הסכמות בתוך הקואליציה. ייתכן כמובן כי בהמשך יעלה מחדש לדיון והצבעה.

מסיעת יש עתיד - תל"ם נמסר בתגובה להורדת החוק הנורבגי מסדר היום: "בין אם היו אלו חילוקי הדעות בקואליציה ובין אם מישהו בממשלה המנותקת הזו ראה את קשיי הציבור, טוב שהחוק הנורבגי עף משולחן הכנסת". נזכיר כי אתמול עלה שוב הויכוח בין הליכוד לכחול לבן לגבי ההתייחסות למעון ראש הממשלה החליפי בהסכם הקואליציוני, כאשר כל צד טוען שהדבר עלה כדרישה במו"מ של הצד השני. בנוסף, אתמול החליט שר המשפטים החדש אבי ניסקורן שלא ימנה מ"מ לפרקליט המדינה ובכך השאיר בתפקיד את היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, במהלך שעורר כעס בליכוד.

הסרת החוק מסדר היום נעשתה שעה קלה לאחר שב-ynet התפרסמה לראשונה עלות החוק, שנחשפה בדו"ח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת. במסמך, שנכתב לבקשת ח"כ מיקי לוי (יש עתיד-תל"ם), נכתב כי עלות החוק הנורבגי שהוצגה מתייחסת רק לעלות בגין חברי הכנסת החדשים שיתווספו, ואינה מתייחסת לעלויות הנוספות בגין הגדלת מספר חברי הממשלה.

לפי המסמך, העלויות הנוספות בגין תוספת של חבר כנסת כוללות עלויות ישירות, לרבות: עלות השכר של חבר הכנסת, העסקת יועצים פרלמנטריים, תקציב לשכה, עלויות רכב ותקורות. וכן עשויות לכלול עלויות עקיפות הנובעות מהצורך בבניית לשכות חדשות לחברי הכנסת (הכוללות שירותים, מקלחת ומטבחון), שכן גם לשרים ולסגני שרים יש לשכות בכנסת, וממילא נדרשת תוספת של לשכות. החוק צפוי להכניס למליאה 12 חברי כנסת חדשים - חמישה מכחול לבן, שניים מהליכוד ושלושה מש"ס ומיהדות התורה.

מהנתונים עולה כי העלות הישירה בגין כל חבר כנסת היא כ-1.7 מיליון שקלים בשנה. כ-700 אלף ש"ח עבור עלויות השכר של חבר הכנסת, כ-680 אלף שקל עבור העסקת שלושה יועצים פרלמנטריים, כ-93 אלף שקל עבור תקציב הלשכה הכולל בין היתר את תקציב הקשר עם הציבור, כ-85 אלף שקל עבור רכב וכ-156 אלף ש"ח בגין תקורות. בנוסף צוין כי ח"כ שמקום מגוריו מרוחק מירושלים זכאי לעיתים גם להוצאות לינה במלון בירושלים.

בנוסף לעלויות הישירות שפורטו לעיל, תיתכן עלות חד פעמית של בניית לשכות לחברי הכנסת הנוספים (הכוללות שירותים, מקלחת ומטבחון), שכן כאמור גם לשרים ולסגני שרים יש לשכות בכנסת, וממילא נדרשת תוספת של לשכות. כיוון שנכון להיום אין במבנה הכנסת מקום בו ניתן להקים לשכות חדשות, עלויות הקמת לשכות נוספות כוללות גם את עלויות הכנת התשתית הנדרשת, והן נאמדות על ידי חשבות הכנסת בכ-1.5 מיליון שקל עבור כל לשכה.

סך אומדן העלות עבור הפעילות של כל חבר כנסת נוסף הוא 1.7 מיליון שקל, ואם יהיה צורך בבניית לשכה עבור חבר הכנסת או עבור השר תהיה גם עלות חד פעמית של כ-1.5 מיליון שקל. אם מחברים עלויות אלו, מכפילים ב-12 חברי כנסת ובשלוש שנות כהונת ממשלה - מגיעים לסכום הנאמד ביותר מ-75 מיליון שקלים. במקרה של כניסת ח"כים נוספים, סכום זה כמובן יעלה.

יש לציין כי החוק הנורבגי אמור לכאורה לחזק את הכנסת בישראל, הקטנה באופן יחסי לפרלמנטים בעולם, מכיוון שיתווספו לה חברי כנסת פעילים במשרה מלאה במקום שרים שהכנסת היא עיסוקם המשני. עם זאת, ניתן היה להשיג מטרה זו גם בצמצום מספר השרים האסטרונומי של הממשלה החדשה.

ח״כ מיקי לוי, שביקש את חשיפת הנתונים, הגיב: "החוק הנורבגי שיובא הבוקר להצבעה שובר שיאים חדשים של ניתוק של הממשלה מהמצב הכלכלי הקשה שבו מצוי הציבור. בזמן שיותר ממליון מובטלים לא יודעים איך יסיימו את החודש, ועסקים קורסים נתניהו וגנץ בוחרים לבזבז מעל 100 מיליון שקל על ג'ובים מיותרים לחברי כנסת חדשים. זה כבר לא ישראל לפני הכול, זה ג׳ובים לפני הכול".

אתמול אישרו חברי הוועדה המסדרת של הכנסת ברוב של תשעה מול חמישה את הבקשה להקדים את הדיון לקראת ההצבעה על החוק הנורבגי. חברי הכנסת מהאופוזיציה התנגדו בתוקף לפטור וטענו להפרת הסכם של הקואליציה שהבטיחה לדבריהם להעניק פטור מחובת הנחה להצעה של האופוזיציה - הצעת חוק דמי אבטלה לעצמאים.

בסיכום בין הקואליציה לאופוזיציה הוחלט כי בוועדה יעלו גם שני חוקים שיקבלו פטור מחובת הנחה (ובכך הדרך להשלמתם מתקצרת). אך אתמול, אחרי פרסום סדר היום, התברר שהקואליציה חזרה בה מההסכמות והחוק של דמי אבטלה לעצמאים לא יעלה. בבירור של האופוזיציה עם הקואליציה מדוע זה הושמט, ענו להם: "לא ידענו שמדובר בתפוח אדמה לוהט כזה".

באופוזיציה תקפו בחריפות את הדיון בנושא. חבר הכנסת עודד פורר מישראל ביתנו כתב: "הצעת החוק הראשונה שהממשלה המקדמת אחרי הקמתה - דמי אבטלה לעצמאים. סתם, נראה לכם?". פורר הוסיף כי "הבוקר מקדמים בפטור ובדחיפות את החוק הנורבגי שיאפשר לחלק מעשרות השרים וסגני השרים להתפטר ולהכניס לכנסת עוד חברים. חשוב לציין: חוק נורבגי בממשלה רזה הוא חיובי, בממשלה שמנה הוא חזירי".

# data[].attributes.attachment_link.title
אין הסכמות בקואליציה: החוק הנורבגי ירד מסדר היום

# data[].attributes.attachment_link.description
עימותים ראשונים בקואליציה שאך זה הוקמה: רגע לפני הדיון במליאה, ירד מסדר היום החוק שבמסגרתו צפויים להיכנס למליאה 12 ח"כים חדשים, בהם חמישה מכחול לבן. בדו"ח של מרכז המחקר בכנסת, שמתפרסם לראשונה ב-ynet, נחשפו העלויות: לפחות 1.7 מיליון בשנה לכל ח"כ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כנסת ישראל התגאתה לפני שנתיים בפרויקט "כנסת תמיד", שבמסגרתו ביצעה תרגיל חירום ועברה לעבוד ממכון ון ליר הסמוך למשכן הנשיא. מטרת התרגול: היערכות לרציפות הדיונים בבית המחוקקים במקרה שבו משכן הכנסת מושבת. אלא שכעת מתברר שהכנסת לא ערוכה לתפקד בזמן חירום אפילו כשהמשכן אינו מושבת.

היום אמורה מליאת הכנסת לאשר את הקמתן של הוועדה המסדרת, המנהלת את ענייני המשכן; ועדת כספים זמנית; ועדת חוץ וביטחון זמנית; וכן ועדה מיוחדת למעקב אחר פעולות הממשלה במשבר הקורונה.

אלא שהכנסת לא ערוכה להתמודד עם הצבעות של ח"כים מבודדים. נכון לכתיבת שורות אלה שבעה חברי כנסת נמצאים בבידוד, לאחר שנחשפו לחולי קורונה. מדובר בחמישה ח"כים מגוש הימין ושניים מגוש מרכז־שמאל: שר הפנים אריה דרעי, השר לשיתוף פעולה איזורי וחקלאות צחי הנגבי, שר התחבורה בצלאל סמוטריץ', סגן שר האוצר יצחק כהן, ח"כ משה אבוטבול מש"ס, והח"כים אלון שוסטר ורם בן ברק מכחול לבן.

חוק חסינות חברי הכנסת מאפשר לחבר הכנסת להשתתף בהצבעות במליאה, והוא גובר על הנחיות משרד הבריאות. לפיכך, אם אחד מחברי הכנסת הללו ירצה להצביע במליאה, לא ניתן למנוע זאת. המשמעות היא חשיפה אפשרית של כל החכ"ים ועובדי הכנסת שיהיו באיזור.

למעט הנגבי, שאמר שטרם קיבל הנחיות מהכנסת כיצד לנהוג, שאר החכ"ים המבודדים הודיעו שלא יגיעו להצבעה. במצב תקין, הם היו יכולים להצביע מביתם, לאחר זיהויים, אך המחוקקים לא הכינו תוכנית חירום לצורך הצבעה מרחוק.

הוועדות יוכלו לקום גם ללא הצבעתם של הח"כים המבודדים, אבל מה יקרה בהצבעה שאותה תובעים 61 חברי כנסת להחלפתו של יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין מהליכוד בח"כ מאיר כהן מכחול לבן?

בינתיים, לנוכח הנחיות משרד הבריאות, הודיעו אתמול בכנסת על גיבוש נוהל לכך שהוועדות החדשות שיוקמו יקיימו דיונים מכמה אולמות במשכן. אלא שהצעה זו אינה מאפשרת לח"כים שלא הגיעו למשכן להשתתף בישיבות ובהצבעות מרחוק.

ח"כ יזהר שי מכחול לבן שיגר אתמול מכתב לאדלשטיין שבו הציע להנהיג החל מהשבוע הצבעות אלקטרוניות במשכן. לפי הצעתו, הכנסת תרכוש באופן מיידי כלי תוכנה המאפשר דיונים רבי משתתפים ללא מגבלת זמן, עם יכולות וידאו ושמע. התוכנה תותקן מיידית על מחשבים ניידים וסמארטפונים של חברי הכנסת, ושינוי בתקנון הכנסת יאפשר לח"כים להצביע מרחוק - מביתם או מלשכותיהם בכנסת - תוך שסדרנים יישלחו אליהם ויוודאו את זהותם ושהם מצביעים באופן עצמאי וללא לחץ או איום חיצוני.

שי הוסיף כי מהלך כל הדיון, כולל הדיון הווירטואלי, ישודר על מסכים גדולים, הן במליאת הכנסת והן בערוץ הכנסת, ותוצאות ההצבעה ישודרו באופן שכל המצביעים יוכלו לוודא שהצבעתם נקלטה באופן הנכון.

בכמה ממדינות העולם כבר מצאו פתרונות לדיונים והצבעה מרחוק - כך עולה מסקירה של ד"ר חן פרידברג, אביטל פרידמן, ד"ר אסף שפירא וד"ר שני מור מהמכון הישראלי לדמוקרטיה.

החוקרים מציינים כי "רוב הפרלמנטים ממשיכים לעבוד גם במצב החירום הנוכחי, תוך התאמת נהלי הישיבות וההצבעות להגבלות. בפרלמנטים שהושבתו או שיכולת הפיקוח שלהם על הממשלה נפגעה (רומניה וקנדה), המהלך נעשה בהסכמת הפרלמנט".

גרמניה: הפרלמנט עבר חיטוי, וחבריו הצביעו על חקיקה הנוגעת למצב החירום. הוחלט שלא לקיים ישיבות פיזיות של הוועדות אם הדבר איננו נדרש. עוד נקבע כי כל החלטות הוועדה יכולות להתקבל בצורה אלקטרונית או בכתב.

בבית העליון (הבונדסראט), מתקיימת הצבעה מרחוק, ואילו בבית התחתון (הבונדסטאג), צפויות הצבעות בנוגע לתקציב המדינה ומצב החירום. וההצבעה תיערך מחוץ למליאה, כשחברי הפרלמנט במשרדיהם. רק חברי פרלמנט שאמורים לדבר ינכחו במליאה עצמה.

לדברי פרידמן, "חברי הפרלמנט עובדים מהמחוזות ולכן עוד קודם לקורונה היתה היערכות להצבעה מרחוק".

רומניה: הפרלמנט, שחלק מחבריו בבידוד, עובד מרחוק כרגיל ומקיים ועדות, הצבעות ומליאה. ההצבעות נעשות בצורה שמית, תוך כדי וידוא אלקטרוני של חברי הפרלמנט דרך הטלפון הסלולרי. כל חבר מקבל 7 דקות מוקצבות מראש להצביע, כשחלון ההצבעה נאמר מראש. רק הצבעות דחופות מתקיימות.

ליטא: בעקבות התפרצות הנגיף התקבל תיקון לחוק המסדיר את פעולת הפרלמנט ומאפשר לוועדות לקיים את דיוניהן מרחוק. רק דיונים דחופים מתקיימים.

נורבגיה: נשיאות הפרלמנט צמצמה בצורה פרופורציונלית את מספר חברי הפרלמנט הנוכחים במליאה בעת דיונים והצבעות, מ־169 ל־87, שמייצגים באופן יחסי את הסיעות; בחודשים מרץ ואפריל הפרלמנט יעסוק רק בנושאים שבהם נדרשת החלטתו הדחופה. דיוני הוועדות יתנהלו בכתב או בשיחות וידאו באופן שמאפשר גם לחברי ועדה שנמצאים בבידוד להשתתף בדיון ולהצביע.

לכנסת ישראל לא חסר ממי ללמוד. יש לקבוע עוד השבוע נוהל לדיונים והצבעות מרחוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
חודשיים לקורונה: הכנסת טרם נערכה לעבודה מרחוק

# data[].attributes.attachment_link.description
כנסת ישראל התגאתה לפני שנתיים בפרויקט "כנסת תמיד", שבמסגרתו ביצעה תרגיל חירום ועברה לעבוד ממכון ון ליר הסמוך למשכן הנשיא. מטרת התרגול: היערכות לרציפות הדיונים בבית המחוקקים במקרה שבו משכן הכנסת מושבת. אלא שכעת מתברר שהכנסת לא ערוכה לתפקד בזמן חירום אפילו כשהמשכן אינו מושבת.

# data[].attributes.headline
יואב פאיט :)

# data[].attributes.subject
יואב פאיט :)

# data[].attributes.body
https://m.knesset.gov.il/activity/plenum/pages/plenumwork.aspx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
היועץ המשפטי של הכנסת, עו"ד איל ינון, קובע כי יש להקים בדחיפות את הוועדה המסדרת במשכן.

בחוות דעת ששיגר הערב (ד') ינון אל יו"ר הכנסת ח"כ יולי אדלשטיין הוא קובע : "ככל שלא תהיינה הסכמות עד לתחילת השבוע הבא, תקום חובה לשים על סדר יומה של הכנסת ללא דיחוי נוסף את בחירתה של הוועדה המסדרת.

"מובן שאין בהגבלות שהחלת מתוקף סמכותך על מספר השוהים בו זמנית באולם המליאה מטעמים של בריאותם ושלומם של חברי הכנסת כדי למנוע קיום דיונים והצבעות במליאה. ככל שהסיעות יבקשו להציע הרכבים שונים, יובאו ההצעות להצבעה לפי גודל הסיעה או הסיעות המציעות מהגדול לקטן, וההצבעות יהיו שמיות בשל ההגבלות".

עוד הוסיף ינון, כי "אם בימים כתיקונם ישנה חובה חוקתית להקים את הוועדה המסדרת "מוקדם ככל האפשר" ולהתניע את עבודת הכנסת החדשה, הרי שבעת הזו הדברים נכונים שבעתיים כאשר המדינה מתמודדת עם משבר בריאותי חמור וחסר תקדים בעל השלכות רחבות בתחומי חיים שונים, והכנסת אינה מקיימת את החובות המינימליות המוטלות על פרלמנט במשטר דמוקרטי לפקח על פעולות הממשלה ולאשר חקיקת חירום המתחייבת מכורח הנסיבות".

ינון הדגיש כי חוק הכנסת קובע כי "הכנסת תבחר מוקדם ככל האפשר לאחר היבחרה ועדה מסדרת, בראשה יעמוד חבר כנסת מהסיעה של חבר הכנסת שעליו הטיל הנשיא את המנדט להרכיב את הממשלה. הנוהג שלפיו מובא לאישור המליאה הרכב אחד מוסכם (בין הסיעות) ראוי ככל שיהיה , אין בו כדי לגבור על הוראת החוק המפורשת המחייבת להקים את הועודה המסדרת "מוקדם ככל האפשר" ואין בו כדי למנוע או לעכב באופן בלתי סביר את הקמת הוועדה המסדרת בהיעדר הסכמה".

משמעות חוות הדעת של ינון היא שהיו"ר אדלשטיין לא יוכל לדחות עוד את הקמתה של הוועדה המסדרת, החל מיום שני הקרוב. כמו כן, עולה ממנה שיש להעלות במליאה את ההצעות שיועלו ובהן בעצם הצעת כחול לבן.

כזכור, יו"ר הכנסת אדלשטיין נעל היום את המליאה מבלי שנערכה הצבעה לאישור הקמתה של הוועדה המסדרת. הליכוד וכחול לבן חלוקים בדעות באשר להרכב הוועדה המסדרת. הליכוד מבקש שבוועדה יהיה שוויון בין הגושים, ושהיא תמנה 10 ח"כים. ואילו בכחול לבן דורשים שהוועדה תאוייש לפי יחסי הכוחות בכנסת, כלומר יהיה בה רוב לגוש המרכז שמאל בראשות גנץ.

בתוך כך, אדלשטיין הפעיל הערב את סמכותו בתוקף סעיף 2 לחוק משכן הכנסת לפרק זמן של 14 יום. אדלשטיין פרסם הנחיות חדשות לבאים בשערי הכנסת, ובתוכם חברי הכנסת ועובדי הכנסת.

"אתמול קיבלנו המחשה ברורה לכך שגם באי הכנסת אינם חסינים מהנגיף הארור, כאשר שני שרים ושני חברי כנסת וכן ראשי רשויות בישראל נכנסו לבידוד. כמובן שאני מאחל להם בריאות איתנה ושישובו לפעילות מלאה עם יציאתם מהבידוד. אם לא ננהג במידת ההחמרה הראויה, איש מבאי המשכן לא יהיה מוגן מהנגיף והדבר עלול להביא לפגיעה בעבודת הכנסת והממשלה. לא אתן לאיש לסכן את בריאותם של חברי הכנסת, העובדים המסורים וכל באי הבית, ועל כך לא אתפשר.

"בהמשך לעמדתו של קצין הכנסת, על מנת לשמור על הסדר במשכן ולאפשר את תפקודה של הכנסת כגוף שלטוני ואת הקמתן של הוועדות הנדרשות לתפקוד הכנסת, אני קובע מכוח סמכותי הטבועה ומכוח סעיף 2 לחוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, התשכ"ח-1968, כי הוראות צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"ף-2020 יחולו לפרק זמן של 14 ימים מהיום גם ביחס לדיוני הכנסת וועדות הכנסת.

"זאת נוכח התקיימות הרציונליים הבריאותיים של הצו האמור אשר לא הוחל על הרשות השופטת ועל הרשות המחוקקת כדי לשמור על הפרדת הרשויות. משמעות החלת הצו על הכנסת היא שלא תתקיים התקהלות בהשתתפות 10 אנשים ומעלה באולם אחד וכן תוקפד שמירת מרחק של 2 מטרים בהתאם לצו האמור".

אדלשטיין הדגיש כי "אין בהוראות אלה כדי למנוע הצבעה שמית במליאת הכנסת, באופן שנעשה עם הצהרת האמונים של חברי הכנסת ביום כינון הכנסת ה- 23 או באופן דומה אחר; אין בהוראותיי אלה גם כדי לפגוע בסדירותם של דיוני הכנסת וועדותיה, שכן ההוראות הן לגבי אופן התנהלותם של הדיונים כאמור".

כמו כן, אדלשטיין ביקש להנחות את השוהים בבידוד מקרב חברי הכנסת, עובדי הכנסת ובאי הבית להקפיד על הוראות הצו: "על הכנסת ועל חברי הכנסת לשמש דוגמה לציבור. נוכח זאת אנחנו פועלים באיזון בין השתתפות חברי הכנסת בדיוני הכנסת והמשך תפקודה של הכנסת בימים אלה, לבין שמירה על בריאות חברי הכנסת, עובדי הכנסת ובאי הבית.

הנחיות אלו חלות גם על חברי הכנסת, מתוך ציפייה שכולנו נשמש דוגמה אישית לכלל אזרחי ישראל ונשמור על בריאותנו ובריאות הסובבים אותנו" - קבע היו"ר.

יו"ר כחול לבן בני גנץ כתב הערב :"אנחנו בשעת חירום בריאותית וכלכלית. שעה שבה כולנו נדרשים לגלות אחריות אישית ולאומית. בימים האלו חשוב לי לומר לכם שלמרות שאין בישראל ממשלה מתפקדת, ולמרות כל רעשי הרקע: בנושא המאבק בקורונה כולנו מגויסים כאיש אחד ומבחינתי זהו גם שיקול משמעותי ומוביל בהתנהלות הפוליטית.

"בצד בעיות הבריאות והכלכלה אני יודע שרבים מכם מוטרדים כמוני - ובצדק, מהשיתוק הבלתי דמוקרטי וחסר התקדים שכופים בימים אלו נתניהו ואדלשטיין על עבודת הכנסת.

זהו מעשה לא ראוי שפוגע בכל אזרחית ואזרח ולכן כחול לבן תפנה לבג"ץ שיתערב.

נתניהו וגנץ צילום: רויטרס

"חשוב שתבינו - אם אין ועדת כספים מתפקדת, לא ניתן לבצע העברות תקציביות כדי לפצות על נזקי הקורונה. אם לא תהיה ועדת חוץ וביטחון מתפקדת, לא יהיה פיקוח על מעקבים שיתבצעו על אזרחים. ועדה המפקחת על ההתמודדות עם משבר הקורונה כפי שאנחנו מתכוונים להקים, תוודא עבורכם שהפעילות מתבצעת נכון.

"משבר, גדול ככל שיהיה - אסור שיגרום לריסוק הממלכתיות ולפגיעה ברצון הבוחר. לליכוד אין רוב בכנסת ולכן הוא סוגר את אותה - לא נאפשר זאת. הכנסת היא מוסד הכרחי תמיד והדבר נכון גם בשעת חירום. אי אפשר ולא נכון לנהל משבר בסדר גודל כזה בלי כנסת מתפקדת".

# data[].attributes.attachment_link.title
יועמ"ש הכנסת לאדלשטיין: "יש להקים בדחיפות ועדה מסדרת"

# data[].attributes.attachment_link.description
ינון שלח ליו"ר הכנסת חוות דעת שמשמעותה היא שאדלשטיין לא יוכל לדחות עוד את הקמת הוועדה, החל מיום שני. היום נדחתה בשבוע ההצבעה על הקמתה, בשל אי הסכמות בין הליכוד לכחול לבן. אדלשטיין קבע: לא תתקיים התקהלות של יותר מ-10 אנשים במשכן

# data[].attributes.headline
יאיר דיין ט3

# data[].attributes.subject
יאיר דיין ט3

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-5700117,00.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על רקע הכרזת גוש הימין שלא ייקח חלק היום בדיוני המליאה, נזכרו חברי האופוזיציה במחאה אחרת שהתקיימה בשנת 2014. באותם ימים היה לנתניהו רוב בכנסת, האופוזיציה בראשות יצחק הרצוג החליטה לקיים מליאה אלטרנטיבית בעקבות שורה של דברי חקיקה שהביאה אז ממשלת נתניהו. בין היתר, חוקי משילות שכללו העלאת אחוז החסימה, חוק גיוס מעורר מחלוקת וחוק משאל עם.
יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין נזף בהם אז. "צר לי מאוד שסיעות האופוזיציה העדיפו שלא להופיע במליאה", אמר אדלשטיין ב-2014. "אפשר להתווכח ולומר דברים קשים, אך צריך לומר אותם כאן במליאה. על זה אנחנו מקבלים משכורת. הצעתי להוסיף מעל ומעבר לשעות המקובלות לדיונים על חוק. אני מצר על כך ומקווה שלא יהיו יותר מדי השלכות על המליאה בעקבות כך". אדלשטיין הוסיף כי "ההצבעות יתקיימו כפי שקבעה ועדת הכנסת", וכי "במצב שנוצר ידברו רק חברי הקואליציה - שלפי החלטת הוועדה קיבלו 25% מהזמן שהוקצב לדיון. בכל רגע שהאופוזיציה תצטרף נאפשר לה להשמיע את דברה". לאחר מכן, הסביר אדלשטיין: "היינו אמורים לפתוח בהצעת אי-אמון. אין מי שינמק וחלקן הוסרו ולכן- נעבור לסעיף הבא: חוקי המשילות". היום, כאמור, צפויה להתכנס לראשונה מליאת הכנסת לצורך הקמת ועדות הכנסת שיחלו לפעול השבוע. ביוזמת ח"כ מיקי זוהר (ליכוד), בגוש הימין החליטו להחרים את הדיון במליאה, ויו"ר הכנסת יולי אדלשטיין יהיה היחיד מגוש הימין שישתתף בישיבה וינהל אותה. אם יתכנסו ועדות, גוש הימין ככל הנראה לא יחרים אותן. במהלך ההצבעות לא יהיו קיזוזים בין הח"כים המבודדים. חברי הכנסת שוסטר ובן ברק יגיעו לאולם המליאה ויצביעו מיציע העיתונאים.
במסגרת הדיון בבג"ץ שהתקיים אתמול, ביקשו בכחול לבן לחייב את אדלשטיין גם לכנס את המליאה לצורך בחירת יו"ר, אך לא התקבלה עדיין הכרעה בנושא. בג"ץ הורה לכנסת להגיש עד יום שלישי הקרוב בשעה 12:00 הודעה מעדכנת בנוגע להקמת הוועדה המסדרת ובנוגע לאמצעים הטכנולוגיים שיאפשרו את דיוני ועדות הכנסת בצל הקורונה. לאחר מכן יחליטו שופטי בג"ץ כיצד לנהוג גם בנוגע לשאלת בחירת יו"ר כנסת קבוע.

מהליכוד נמסר בתגובה כי "כחול לבן רומסים את הדמוקרטיה על חודו של קול, באמצעות הרשימה המשותפת וביניהם תומכת הטרור היבא יזבק. במשך כל שנות קיומה של מדינת ישראל ובכל 22 הכנסות שהוקמו בה, מאז ומעולם, לא היה מצב בו מביאים להצבעה במליאה את הקמתה של הועדה המסדרת והוועדות הנוספות ללא הסכמה.

"מדינת ישראל והעולם כולו נמצאים במשבר הבריאותי המורכב ביותר שידעה האנושות במאה השנים האחרונות. בזמן שראש הממשלה עסוק בטיפול וניהול המשבר, כחול לבן וחבריהם מבקשים לבטל חוקי יסוד ולהעביר חקיקה פרסונלית ורטרואקטיבית להדחת ראש הממשלה.

"לא יעלה על הדעת שברגעים מכריעים וקריטיים למדינת ישראל, במקום להיכנס מתחת לאלונקה בוחרים כחול לבן בהתנהלות דיקטטורית והרסנית המונעת משנאה ותאוות השלטון. סירובם המתמשך להקמת ממשלת חירום נובע משיקולים זרים ואינטרסנטים המובלים על ידי יאיר לפיד חסר האחריות. לאור התנהלותם המבישה, הליכוד והמחנה הלאומי החליטו להחרים את דיוני המליאה ושלא לקחת חלק בהליך בזוי זה. עם זאת ומתוך אחריות לאומית, נוודא כי הכנסת תפעל באופן רציני ומקצועי במסגרת הוועדות האמונות על הפיקוח הפרלמנטרי של עבודת הממשלה".

בהכנת הכתבה השתתף יובל קרני

# data[].attributes.attachment_link.title
כשאדלשטיין התנגד להחרמת דיונים ב-2014: "על זה אנחנו מקבלים משכורת"

# data[].attributes.attachment_link.description
על רקע הכרזת גוש הימין שלא ייקח חלק היום בדיוני המליאה, נזכרו חברי האופוזיציה במחאה אחרת שהתקיימה בשנת 2014. באותם ימים היה לנתניהו רוב בכנסת, האופוזיציה בראשות יצחק הרצוג החליטה לקיים מליאה אלטרנטיבית בעקבות שורה של דברי חקיקה שהביאה אז ממשלת נתניהו. בין היתר, חוקי משילות שכללו העלאת אחוז החסימה, חוק גיוס מעורר מחלוקת וחוק משאל עם.