# data[].attributes.headline
Borgers "hudtilstand" og SSA's observationer af hudens tilstand, forandringer m.m. 

# data[].attributes.subject
Borgers "hudtilstand" og SSA's observationer af hudens tilstand, forandringer m.m. 

# data[].attributes.body
SAA.'s fornemmeste opgave omkring personlig hjælp er at borger bliver hørt, set og passet godt på.
Tag udgangspunkt i
Ved daglig toilette skal vi være meget opmærksomme på hudforandringer og borgerens mentale tilstand, lugt (forandringer f.eks fra urin.)
Huden er et organ
Vi foretager en sansene sygepleje:
Huden
Skridtet
Navle ( Umbilicus )
(Anus)
Kroppen som helhed (korpus)
Under barmen
Skamlæber
Under pungen
Hudfolder
Fødder - under og mellem tæer
Hænder - mellem fingre
Øre
Øjne
Mund
Hår

Symptomer der observeres på:
Rødme
hævelser
svamp
Sår
Mærker - Obs på tryksår.
Væske
Afføring
Urin
Mundvand
Delir - Konfus
Sepsis - Blodforgiftning

Blærebetændelse (cystitis)

# data[].attributes.body
SOSU Grundbog
Kap. 19 hygiejne
Kap. 17 omsorg
Kap. 2 personlig hjælp

# data[].attributes.body
Urinvejene består af nyrerne, urinlederne, urinblæren og urinrøret.

renser blodet for affaldsstoffer og danner urin
regulere kroppens vand og saltindhold
Danne hormoner, der har betydning for dannelse af røde blodlegmer, blodtrykket og D-vitamin.
rensse blodet for giftsstoffer og medicin
udskiller affaldsstoffer og overskydende væske via urinen.
De 2 nyrer består af milioner af minifiltre (effektivt rensningsanlæg). Når blodet bliver filtreret dannes der urin.  (Nyren arbejder 24/7)
Fra Nyrerne løber urinen gennem urinlederne og ned i blæren. (Blærens indeholder) 200 - 300 ml).
Ved vandladning, løber urinen fra bløren via urinrøret ud igennem urinrårsåbningen. I urinrøret er der en lukkemuskel, som sikrer, at vi kan styre, hvornår urinen skal komme ud af blæren.
En kvindes urinrør er ca. 4 cm og en mands urinrør er ca 20 cm.

# data[].attributes.body
Mennesket har 2 binyrer, hvis primære opgave er at udskille hormoner, når kroppen udsættes for belastninger.

Binyrerne består af binyrebarken og binyremarven. Begge producerer hormoner, som udskilles direkte i blodomløbet. Hormonerne har hver sine egenskaber og indvirkninger på kroppens funktioner.

En binyre består af 2 dele: den ydre del kaldet binyrebarken (cortex) og den indre del kaldet binyremarven (medulla).

Binyrebarken

Binyrebarken – den ydre del af binyrerne – udskiller hormoner, der kan have en effekt på kroppens metabolisme, kemikalier i blodet og på bestemte karakteristika på kroppen.

Binyrebarken udskiller kortikosteron og andre hormoner direkte ud i blodomløbet. Hormoner, der produceres i binyrebarken, inkluderer:

Binyrebarkhormoner:

Hydrocortison – dette hormon er også kendt som kortisol, og kontrollerer kroppens forbrug af fedt, proteiner og kulhydrater.

Kortkosteron – dette hormon (sammen med hydrocortison) undertrykker inflammatoriske reaktioner i kroppen, og påvirker også immunforsvaret.

Aldosteronhormon – dette hormon hæmmer niveauet af natrium der udskilles i urinen, varetager og regulerer blodtrykket og blodvolumen.

Androgene steroider (androgene hormoner) – disse hormoner har en minimal effekt på udvklingen af de mandlige karakteristika.

Binyremarven

Binyremarven – den indre del af binyrerne – er ikke livsnødvendige, men hjælper individet med at håndtere fysisk og emotionel (følelsesmæssig) stress.

Binyremarven udskiller følgende hormoner:

Epinefrin (også kaldet adrenalin) – dette hormon forøger hjertefrekvensen samt styrken af hjertets sammentrækninger, letter blodgennemstømningen til musklerne og hjernen, afslapper glat muskulatur, hjælper med omdannelsen af glykogen til glykose i leveren og andre aktiviteter.

Noradrenalin – dette hormon har en smule effekt på glat muskulatur, metaboliske processer samt hjertets minutvolumen, men har kraftige vasokonstriktoriske effekter, hvor blodtrykket øges.

# data[].attributes.headline
SSA daglige vigtige observationer  I forhold til Urinens lugt, rødme, svamp måske sygdomme der påvirker personens reaktioner. .

# data[].attributes.subject
SSA daglige vigtige observationer  I forhold til Urinens lugt, rødme, svamp måske sygdomme der påvirker personens reaktioner. .

# data[].attributes.body
Nyrerne renser blodet. Vores personlige rensningsanlæg. Affaldsstoffer udskilles.
Som SSA skal vi være opmærksomme på urinvejssygdomme, ændringer i hud, svamp og rødme.
Urinvejssygdomme.
Delir - mest en ubalance hos kvinder. Kan ske ved for lidt væske indtag, og bakterier i urinrør. Blærebetændelse.
Personen ændrer karakter, mønstre, konfus, blive forvirret og situationen kan forværres så hurtigt at man ikke kan gøre noget og personen dør inden plejepersonalet gør noget.
Derfor er det  vigtigt at værdier måles.
Man snakker om folk kravler på væggene. Det er et sikkert symptom.
Delir er forstadie til insepsis .
Blodforgiftning).

# data[].attributes.headline
Bliv klogere på... Nedre hygiejne, mand - med Tina Melby

# data[].attributes.subject
Bliv klogere på... Nedre hygiejne, mand - med Tina Melby

# data[].attributes.headline
Bliv klogere på... Nedre hygiejne, kvinde - med Tina Melby

# data[].attributes.subject
Bliv klogere på... Nedre hygiejne, kvinde - med Tina Melby

# data[].attributes.body
Hudens funktion

Huden er menneskets største organ og betegnes som et sanseorgan fordi den f.eks. registrerer smerte, tryk og berøring. Derudover er huden kroppens første forsvarsværk imod mikroorganismer og ydre påvirkninger fra omgivelserne og er ligeledes vigtig for kroppens evne til at regulere varme og væske. Huden er inddelt i flere lag som alle har forskellige funktioner og domineres af forskellige celletyper.

DE 3 lag

1. Overhuden: udgør det yderste hudlag og kaldes også hudbarrieren. Funktionen er at beskytte i mod påvirkning fra ydre omgivelser. Overhuden/hudbarrieren er 0,01-1mm tyg og er det tyndeste lag. Det består hovedsagligt af døde hudceller og fedtstoffer der afstødes af huden og derfor konstant fornyes af dybereliggende lag i huden.

1. Læderhud: Består primært af bindevæv og fibre, der giver huden styrke og elasticitet. Derudover indeholder læderhuden; immunceller (der er ansvarlige for betændelsesreaktioner i huden), hår, talgkirtler, svedkirtler samt muskler.  I læderhuden findes også blodkar, der forsyner overhuden med ilt og næringsstoffer og lymfekar og nerveceller, der bl.a. registrerer temperatur og berøring.

1. Underhud: Består primært af bindevævsceller, der er specialiseret i fedtoplagring. Underhuden indeholder derudover også fedtvæv og blodkar, der forsyner fedtlaget, og mindre blodkar, der forsyner læderhuden og overhuden. Dens funktion er primært at fungere som stødpude og isolering samt at fungere som energidepot.

# data[].attributes.headline
Rådgivning fra apotek - Personlig hygiejne

# data[].attributes.subject
Rådgivning fra apotek - Personlig hygiejne

# data[].attributes.body
Der er forskel på sæbe

Vi gør det alle i løbet af dagen:
Vasker hænder, går i bad eller tager opvasken.
Men hvorfor kan huden blive tør af vand og sæbe?
Og er der egentlig forskel på sæber?

Her er svaret på:

Hvad er sæbe?

Sæbe har været kendt i mange år. De første beskrivelser går helt tilbage til år 79 e.Kr. Traditionelt har sæbe været fremstillet af fedt fra for eksempel olivenolie eller dyr i kombination med noget basisk som for eksempel kalilud. Traditionel sæbe er derfor basisk, det vil sige, at den har en høj pH-værdi (modsat hudens som er lav). Sæbe gør, at fedt og vand kan nærme sig hinanden, så man derved kan vaske snavs af tøj og hud mv. Jo mere basisk en sæbe er, des mere affedtende virker den. Det var dog først i middelalderen, at man begyndte at bruge sæbe til at vaske og rengøre i. Indtil da brugte man sæbe som salve eller pomade i håret.

Hvilken betydning har sæbens pH-værdi?

Din hud har en naturlig lav pH-værdi på 5,5, og det er gunstigt for de gode og nyttige mikroorganismer, der lever overalt på hudens overflade, og som er med til at opretholde en sund og naturlig beskyttelsesbarriere. Hvis pH-værdien i din hud ændres, som når du vasker og affedter huden i sæbe med en høj pH-værdi, så kan det medføre, at din hud bliver tør og irriteret. Derfor har moderne sæber, der skal anvendes på huden ofte samme lave pH-værdi som hudens egen for at undgå en for kraftig affedtning og irritation af huden.

Hvad er sæbefri sæbe?
Mange sæber på markedet er i dag blevet såkaldt sæbefri. Det vil sige, at de ikke er fremstillet som traditionel sæbe. I stedet anvender man nogle kunstigt fremstillede vaskeaktive stoffer kaldet tensider. De har samme egenskab som sæbe, nemlig at de hjælper vand og fedt med at kunne blandes. Men i modsætning til traditionel sæbe, kan man i sæbefri sæber justere pH-værdien, så den ikke er høj, men derimod lav som hudens egen. Dermed udtørrer den ikke huden som traditionelle basiske sæber gør.

Når huden ikke kan følge med
Når du vasker dig, så hjælper sæbe med at fjerne snavs og urenheder fra huden. Men hvis du vasker dig ofte - for eksempel på hænderne - så kan du opleve, at din hud bliver tør og sprukken, selvom du bruger en mild sæbefri sæbe med den rette lave pH-værdi. Det skyldes, at vand og sæbe altid vil fjerne lidt af det naturlige hudfedt, som huden danner for at beskytte sig. Og vasker du dig hyppigt, så kan huden ikke altid følge med. Er det tilfældet for dig, bør du tilføre nye fedtstoffer fra en creme, så hudens beskyttelsesbarriere hurtigere bliver intakt.

Vand udtørrer også

Ud over sæbe har vand også betydning for udtørring. Vand virker i sig selv udtørrende på huden. Særligt varmt vand, fordi det åbner hudens porer mere og samtidig er i stand til at opløse mere hudfedt, således at mere af din naturlige fedtbarriere bliver vasket af. Et godt råd er derfor at tage korte bade og ikke i for varmt vand. Det gælder særligt, hvis du lider af eksem, da eksemhud lettere bliver tør og irriteret, fordi den naturlige hudbarriere er i stykker. Er du i tvivl om, hvad du bør anvende af sæber og produkter til din hud, så kom ind og spørg os på dit apotek.

Tips til tør hud

Brug kun milde og fugtigheds-bevarende sæber

Tag korte bade og skru ned for vandtemperaturen

Skyl sæben ordentligt af huden

Smør dig ind i creme lige efter bad, og smør dine hænder efter hver vask

Om du har badet eller ej, så bør du smøre tør hud 1-2 gange dagligt

Brug tøj af bomuld, undgå uld og syntetiske materialer

# data[].attributes.body
Navn: Karl

Alder: 100 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Karl er uddannet automekaniker, og har haft eget værksted i 40 år.

Nuværende bolig: Karl bor i eget hjem.

Netværk: Karls kone, Misse, er død. Han har børn.

Værdier/livsførelse: Karl træner med vægte hver dag. Han spiser ikke grøntsager. Før blodproppen klarede Karl sig uden hjælp. Han lavede sin egen mad og kørte bil.

Interesser før og nu: Karl er meget glad for biler og kortspil.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Karl har fået diabets 2. Karl har mistet livsmodet og appetitten aefter hans kones død. Han har været på aflastning kommer han tilbage til eget hjem med hjælp og 5 daglige besøg fra hjemmeplejen, kørestol, rollator og nødkald.

# data[].attributes.body
Metoden til øvre toilette og vask af benene er beskrevet ud fra, at der bruges almindelige engangsvaskeklude. Ved brug af vaskeservietter behøver du ikke at bruge vaskefad, vand og sæbe. Vaskeservietterne kan blot varmes i mikrobølgeovnen inden brug, så de har en behagelig temperatur.

Forberedelse

Foretag håndhygiejne.

Find et bord eller lignende, som du kan stille dit udstyr på. Bordet skal kunne tåle at blive vådt og blive tørret af.

Find udstyr frem.

Udstyr

engangshandsker og evt. engangsforklæde

vaskefad (et, der kun anvendes til øvre hygiejne)

plastikpose

engangsvaskeklude

mild, hudvenlig sæbe

pose til affald

to håndklæder – et til at dække af med og et til at tørre med

vasketøjskurv

rent tøj.

Fremgangsmåde

Forbered og inddrag borgeren.

Foretag håndhygiejne, og brug evt. handsker og engangsforklæde. Dette skal evt. gentages flere gange undervejs.

Hæld lunkent vand i fadet. Brug kun dette fad til rent vand uden sæbe, og dyp kun kluden én gang i vandet, så vandet i fadet hele tiden er rent.

Hjælp borgeren med at få tøjet af, og læg et håndklæde under borgerens hoved, så puden ikke bliver våd.

Følg princippet: fra rent til urent, vask indefra og ud, og brug en ny vaskeklud, hver gang du skifter område. I ansigtet betragtes øjnene som det mest rene sted.

Start med ansigtet – brug ikke sæbe, og brug en ren klud til hver side af ansigtet. Start med den side, der er længst væk fra dig selv.

Vask omkring øjnene, og vask fra øjenkrogen og udefter. Vask herefter resten af den ene halvdel af ansigtet – slut af med at vaske ørerne, smid kluden i affaldsposen – gentag vask i den anden side af ansigtet, og dup forsigtigt huden tør med det andet håndklæde.

Smør creme i ansigtet, hvis borgeren ønsker det.

Læg vaskeklude, som er dyppet i det lune vand og påført en mild, hudvenlig sæbe, i en ren pose, der ligger ved siden af fadet med vand.

Læg håndklædet under borgerens ene arm og skulder længst fra dig selv (eller gå om på den anden side af sengen).

Tag en våd engangsvaskeklud med sæbe fra posen ved siden af vaskefadet. Vask forsiden af brystet, maven, armhuler, arme og til sidst hænderne. Hermed følger du princippet om at vaske indefra og ud. Vær særligt opmærksom på at vaske grundigt under brysterne hos kvinder og i armhulerne.

Dyp en ren klud i fadet med rent vand, og vask sæben af.

Tør kroppen ved at duppe huden, da mange ældre har en tynd hud. Vær især grundig i armhuler, under brystet og i folderne.

Gentag vask i den anden side af kroppen.

Tilbyd deodorant, creme, lotion eller anden hudpleje (se afsnit om hudplejemidler).

Vask ryggen, enten ved at borgeren sidder op, eller ved at borgeren ligger på siden. Læg et håndklæde under ryggen, vask med en engangsklud med sæbe, og sørg for, at sæben bliver vasket af igen med en ny ren klud. Oftest vil du vaske ryggen, samtidig med at du vasker bagpå ved nedre toilette, så borgeren ikke skal vende sig om på siden to gange.

Hjælp borgeren med at få tøj på overkroppen.

Læg håndklædet under det ben, der er længst væk (eller gå om på den anden side af sengen), og vask fødder og ben med sæbe. Vær specielt opmærksom på at vaske mellemrummene mellem tæerne, tør efter med en klud uden sæbe, og tør især grundigt mellem tæerne.

Gentag på det andet ben.

Foretag håndhygiejne.

Oprydning

Læg håndklæder og snavset tøj til vask. (Læs om tøjvask).

Gør vaskefadet rent med vand og opvaskemiddel, og tør det af.

Gør bordet rent.

Ryd op, og luft ud.

Foretag håndhygiejne.

# data[].attributes.headline
Nedre Toilette - Odenses Kommunes retningslinjer

# data[].attributes.subject
Nedre Toilette - Odenses Kommunes retningslinjer

# data[].attributes.body
Nedre toilette skal hindre spredning af sygdomsfremkaldende bakterier og undgå at påføre borgeren infektion.

Nedre toilette udføres efter behov minimum en gang daglig, samt ved skift af ble og uridom og før kateterisation.

Nedre toilette skal hindre spredning af den rigelige forekomst af sygdomsfremkaldende bakterier, der findes i dette område, samt undgå at påføre borgeren infektion. (Her menes oftest, at undgå at føre colibakterier ind i urinrørs- og skedeåbningen).

Arbejdsmetoden går ud på at vaske inde fra og ud efter foran. (Urinrøret opfattes som det reneste. Det betyder, at man arbejder fra urinrøret og udefter). Samt vaske ude fra og ind efter bagpå. (Fra baller og ind efter mod endetarmsåbningen, hvor colibakterierne findes).

Det er vigtigt at være opmærksom på sin egen arbejdsmetode i denne procedure. Tænk på, hvor dine hænder har været, og hvor de skal hen! Altid korrekt håndhygiejne.

Nedre toilette udføres bedst, når borgeren er liggende eller i brusebadet, hvor det kan gøres noget enklere og stadigvæk forsvarligt. Nedenstående skal ses som et forslag til en enkel fremgangsmetode.

Arbejdsgang:
Håndvask før samling af rekvisitter.

før samling af rekvisitter.

Rekvisitter:

Rent halefad (rengjort med vand og sæbe efter hver gang) eventuelt overtrukket med en plastikpose.

Engangsklude/ bomuldsvaskeklud – ny klud til hvert vaskestrøg.

Rent håndklæde.

Eventuelt flydende mild sæbe (ph-værdi 3,5 - 6). Sæben kommes på en våd klud. Hvis sæben kommes i vandet, skal der nyt rent vand til afskylning.

Engangsplastforklæder og engangshandsker.

Affaldspose eller spand.

Eventuelt afdækningsstykke til sengebordet, hvor fadet stilles (genbrugelig plastpose).

Rent undertøj, eventuelt inkontinenshjælpemiddel.

Hudplejemiddel (for eksempel stødpudecreme) trykkes ud på en serviet, før vaskeproceduren påbegyndes.

Fremgangsmåde:

Borgeren forberedes på proceduren og gøres klar til vask i sengen.

Det sikres, at borgeren ikke er mere afklædt end højest nødvendigt og så vidt muligt tildækket.

Vandet tempereres efter borgerens ønske.

Sengen hæves i arbejdshøjde.

Halefadet stilles på et underlag, så eventuelt stænk ikke forurener bordpladen, og så de rene engangsklude ikke berører et eventuelt urent bord.

Alle rekvisitter lægges praktisk frem. Eventuelt kan vaskekludene lægges på kanten af fadet, og enkelte af vaskekludene påføres sæbe. (Husk altid at undgå at berøre sæbebeholderens studs).

Tag forklæde og handsker på. Og brug ikke den behandskede hånd til forskellige andre ting, så eventuelle urenheder herved føres ned i vaskeområdet.

Nedre toilette - Kvinder

Håndklædet lægges under borgerens bagdel, så den ene halvdel kan lægges op mellem benene og dække kønsorganerne, så blufærdigheden sikres bedst muligt.

1) Med hjælperens ene hånd skilles de store skamlæber ad. Der startes med vask (evt. uden sæbe) omkring urinrørsåbningen og skedeåbningen (A). Der vaskes oppefra og ned ad til, for at undgå at føre bakterier ind i urinrøret. Herefter kasseres kluden og en ny tages i brug. Princippet er, at kluden skal være ren, når der vaskes over urinrøret.

2) Dernæst vaskes de store skamlæber. Herefter vaskes på og omkring kønsbehåringen (B), lysken, folden mellem lår og kønsorganer (C) og til sidst mellemkødet (D). Kluden kasseres og med en ny uden sæbe, vasker man grundigt sæben af huden efter samme fremgangsmåde, og kasserer den herefter.

Sluttelig aftørres huden. Først duppes forsigtigt mellem skamlæberne og herefter tørres i samme rækkefølge, som vasken blev udført i. Herefter vendes borgeren om på siden.

3) Nu lægges håndklædet på sengen bag ved borgerens haleparti. Der vaskes bagpå på endeballerne og i revnen ind imellem, og der afsluttes med vask i et strøg over endetarmsåbningen, nedefra og op mod ryggen. Kluden kasseres og med en ny vaskes sæben af i samme rækkefølge.

Man må være opmærksom på, ikke at glemme hoften borgeren ligger på. Ved inkontinens bør denne evt. også vaskes.

Derefter tørres borgeren efter samme fremgangsmåde.

Hudplejemidler bruges efter behov.

Afslutningsvis er det vigtigt at være bevidst om, hvor man herefter gør af det brugte halehåndklæde. En hensigtsmæssig måde at håndtere det på efter endt vask, kan være at tage handsken af den ene hånd. Man har nu en ren og en uren hånd. Med den rene tildækkes borgeren og med den anden bringes det anvendte halehåndklæde i vasketøjskurven. Halefadet bringes væk. Vandet smides i toilettet. Herefter rengøres fadet på sædvanlig vis.

Efter endt procedure kasseres handskerne, og hænderne vaskes. Borgeren klædes på, og der ryddes op på stuen.

Nedre toilette - Mænd

Tag fat om penis-skaft med den ene hånd, og med tommel- og pegefinger trækkes forhuden helt tilbage.

Penishovedet vaskes, sædvanligvis uden sæbe, da slimhinden er meget sart. Der vaskes med let hånd i en cirkulær bevægelse fra urinrørsåbningen og nedefter. Princippet er, at urinrørsåbningen kun berøres med helt rene materialer. Alt sekret, der måtte være under forhuden, skal fjernes. Herefter kasseres kluden og forhuden trækkes forsigtigt helt frem og på plads. Ellers kan der opstå hævelse.

Herefter vaskes resten af penis. Dernæst pubesbehåringen, forsiden af pungen, lysken og bagsiden af pungen. Kluden kasseres og med en ny vaskes sæben af, hvorefter denne klud også kasseres. Der afsluttes med at tørre efter samme fremgangsmåde.

Undlad at tørre glans penis/under forhuden. Øvrige områder duppes tørre.

Bagpå vaskes på samme måde som hos kvinder.

# data[].attributes.body
En tandprotese skal ligesom borgerens egne tænder holdes ren og fri for madrester, bakteriebelægninger og tandsten. Dårlig protesehygiejne kan føre til, at borgeren får svamp i munden og dårlig ånde.

Hvis borgeren har en delprotese, skal du børste de resterende tænder og evt. tandbøjler på normal vis. Gummerne skal børstes med en blød tandbørste eller med en mundrensepind eller en våd engangsvaskeklud.

Udstyr

engangshandsker

håndsprit

håndklæde

lille skål til at lægge protesen i

engangsvaskeklud

protesetandbørste

flydende sæbe eller speciel protesetandpasta

blød tandbørste

mundrensepind.

Fremgangsmåde

Forbered og inddrag borgeren.

Foretag håndhygiejne, og brug engangshandsker.

Læg en engangsvaskeklud i vasken for at beskytte protesen, hvis du skulle tabe den, mens du håndterer den.

Sørg for at have et godt greb om protesen, når du håndterer den.

Lad borgeren selv tage protesen ud af munden, og bed ham om at lægge den i skålen, hvis det er muligt, eller fjern protesen på følgende måde:

Undermunden: Protesen sidder løst, og du kan let fjerne den med et pincetgreb med din tommel- og pegefinger.

Overmunden: Protesen sidder fast pga. undertryk mellem protese og gane. Sæt dine pegefingre på hver side af protesen i overmunden, og pres den ene side ned, så der kommer luft ind under protesen, så den slipper ganen.

Delprotese: sidder fast med bøjler på de naturlige tænder. Sæt en fingernegl på hver bøjle, og pres forsigtigt nedad i overmunden/opad i undermunden, indtil protesen slipper.

Børst protesen grundigt og systematisk med protesetandbørsten og flydende sæbe eller speciel tandpasta, der er beregnet til proteser (almindelig tandpasta ridser). Skyl efter med rindende vand.

Børst gummerne med blød tandbørste, eller rens dem med mundrensepind eller engangsvaskeklud.

Hjælp borgeren med at få protesen sat i munden igen, først overmunden og dernæst undermunden.

Tag handsker af.

Foretag håndhygiejne.

# data[].attributes.body
1.   Hvad er ydelsens lovgrundlag | Servicelovens § 83, stk. 1, nr. 1.
2.   Hvilket behov dækker ydelsen | Hjælp og støtte til personlig pleje.
3.   Hvad er formålet med ydelsen | At støtte og hjælpe brugeren til en god personlig hygiejne.
4.   Hvilke aktiviteter kan indgå i ydelsen |
Daglig hygiejne.
Øvre toilette: Ansigtet vaskes med vand (sæbe efter brugerens ønske). Hals - arme – overkrop vaskes med vand og sæbe. Observation af hudens udseende - evt. pleje med creme og/eller pudder.
Nedre toilette: Først vaskes genitalier med vand og sæbe efter foreskrevne retningslinier derefter vaskes bagpå. Observation af hudens udseende evt. pleje med creme og/eller pudder.
Tandbørstning og mundpleje: Børstning af brugerens egne tænder eller protese efter foreskreven vejledning.
Daglig hygiejne kan ydes som overbrusning/bad, hvis det kan ske indenfor den afsatte tidsramme til personlig pleje.
Bad, herunder hårvask.
Hjælp til mindst 1 ugentligt bruse-, kar- eller sengebad. Hårvask. Evt. sætning af hår, inklusiv isætning af curlere. Fodpleje: Almindelig pleje af fødder med vand og sæbe - evt. creme samt klipning af negle. Ved behov for specialbehandling henvises til fodterapeut. Håndpleje: Almindelig pleje af hænder med vand, sæbe og creme samt rensning og klipning af negle.
Barbering: Barbering efter behov med vand og sæbe, skraber eller elektrisk barbermaskine. Trimning af overskæg. Efterbehandling med creme/aftershave. Frisering.