# data[].attributes.attachment_link.readable_text
за професіями "Вчитель початкових класів закладу загальної середньої освіти", "Вчитель закладу загальної середньої освіти", "Вчитель з початкової освіти (з дипломом молодшого спеціаліста)"

Наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України

ПРОФЕСІЙНИЙ СТАНДАРТ містить орієнтовний опис професійних компетентностей вчителя відповідно до кваліфікаційних категорій педагогічних працівників:
15 5 5 3 4 2
Професійний стандарт втілює сучасний підхід до визначення переліку та опису загальних і професійних компетентностей вчителя.

МОТИВИ ПРОФЕСІЙНОГО ЗРОСТАННЯ

здатність до навчання впродовж життя.

Орієнтовний опис професійних компетентностей вчителя відповідно до кваліфікаційних категорій педагогічних працівників передбачає, що педагогічний працівник кожної наступної кваліфікаційної категорії володіє компетентностями, визначеними для попередніх кваліфікаційних категорій.
ІНТЕРВ'Ю З РОЗРОБНИЦЯМИ ПРОФЕСІЙНОГО СТАНДАРТУ ОПИС ТрудовИХ функціЙ; професійні компетентності (за трудовою дією або групою трудових дій), знання, уміння та навички ЛІТЕРА "У" означає "Уміння і навички", Цифра - порядковий номер УМінь і навичок конкретної професійної компетентності Конкретна здатність професійних компетентностей. ЛІТЕРА ПОЗНАЧАЄ ТРУДОВУ ФУНКЦІЮ, ЦИФРА - ПРОФЕСІЙНУ КОМПЕТЕНТНІСТЬ ЛІТЕРА "З" ОЗНАЧАЄ "ЗНАННЯ", ЦИФРА - ПОРЯДКОВИЙ НОМЕР зНАНЬ КОНКРЕТНОЇ ПРОФЕСІЙНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ СКАНОВАНИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ СТАНДАРТ Моделювання індивідуальної траєкторії професійного розвитку педагогічних працівників в умовах законодавчих змін 01
ПІДПРИЄМНИЦЬКА КОМПЕТЕНТНІСТЬ

СОЦІАЛЬНА КОМПЕТЕНТНІСТЬ

ГРОМАДЯНСЬКА КОМПЕТЕНТНІСТЬ

КУЛЬТУРНа компетентність
Д В А Б Г
Безперервний професійний розвиток

Партнерська взаємодія з учасниками освітнього процесу

Навчання учнів предметів (інтегрованих курсів)

Участь в організації безпечного та здорового освітнього середовища

# data[].attributes.attachment_link.title
ПР by Олександр Струтинський on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
за професіями "Вчитель початкових класів закладу загальної середньої освіти", "Вчитель закладу загальної середньої освіти", "Вчитель з початкової освіти (з дипломом молодшого спеціаліста)" Наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України ПРОФЕСІЙНИЙ СТАНДАРТ містить орієнтовний опис професійних компетентностей вчителя відповідно до кваліфікаційних категорій педагогічних працівників: 15 5 5 3 4 2 Професійний стандарт втілює сучасний підхід до визначення переліку та опису загальних і професійних компетентностей вчителя.

# data[].attributes.attachment_link.title
наскрізні вміння

# data[].attributes.attachment_link.title
Принципи та стратегії формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.title
Планування навчання з огляду на результати учіння – необхідні та бажані компоненти плану уроку (3)

# data[].attributes.headline
оцінювання в НУШ

# data[].attributes.subject
оцінювання в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
✂️ Оцінювання НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
60 seconds · Clipped by Конкурс Шевченка · Original video "Методична нарада щодо змін в окремих навчальних програмах для шкіл" by MON UKRAINE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
* як фактор розвитку освітніх систем;

* як різновид наукової інтеграції, що здійснюється в межах педагогічної теорії та практики; як вищу форму відображення єдності цілей, принципів, змісту, форм організації процесу навчання та виховання;

* як процес і результат взаємодії структурних елементів змісту освіти, який супроводжується зростанням системності та спресованості знань учнів;

* як цілеспрямоване об'єднання, синтез відповідних навчальних дисциплін у самостійну систему цільового призначення, яка спрямована на забезпечення цілісності знань та вмінь.
5 5 5 3
Інтеграція - це процес взаємодії, об'єднання, взаємовпливу, взаємопроникнення, взаємозближення, відновлення єдності двох або більшої кількості систем, результатом якого є утворення нової цілісної системи, що набуває нових властивостей та взаємозв'язків між оновленими елементами системи.

Інтегроване навчання: зміна сенсу освіти та виклик для вчителів
Інтегроване навчання: тематичний і діяльнісний підходи (Частина 2)
НАША ГОТОВНІСТЬ ДО ІНТЕГРАЦІЇ
Учителю потрібно відповісти на низку запитань:
1. Яка частина навчального матеріалу одного предмета буде пов'язана з навчальним матеріалом з іншого предмета?
2. Із якою метою? 3. Яким способом? 4. У якій формі?
5. Яким чином будуть використовуватися базові знання учнів з окремих навчальних предметів для усвідомлення та розв'язання міждисциплінарних проблем?

урок інтегрованого курсу, скажімо, української мови та літератури,- це не просто 25 хвилин вивчення твору за програмою, а потім 20 хвилин - диктант або розбір речень із того самого твору.

https://mon.gov.ua/ua/tag/nova-ukrainska-shkola
НУШ: ПОРАДНИК ДЛЯ ВЧИТЕЛЯ Інтегроване навчання: тематичний і діяльнісний підходи (Частина 1)
https://nus.org.ua/view/integrovane-navchannya-yak-osvitnij-pazl/

Переваги інтегрованого навчання для учнів:
01
Вміння бачити взаємозв'язки всіх аспектів життя, зрештою, стає звичкою, яка буде допомагати учням протягом усього їхнього життя

більш глибоке розуміння будь-якої теми, завдяки її дослідженню через кілька точок зору

вдосконалення навичок системного мислення

більш чітке розуміння мети кожного предмета в різних контекстах

краще усвідомлення комплексного підходу, через який предмети, навички, ідеї та різні точки зору пов'язані з реальним світом

Етапи реалізації міжпредметної інтеграції змісту навчання:

розробка широкої системи в роботі вчителів, які здійснюють міжпредметні зв'язки як в змісті й методах, так і в формах організації навчання, включаючи позакласну роботу і розширюючи межі програми

введення міжпредметних зв'язків на уроках суміжних дисциплін на основі репродуктивної діяльності і елементів проблемності

включення спочатку двосторонніх, а потім і багатосторонніх зв'язків між різними предметами на основі координації діяльності вчителя

постановка міжпредметних навчальних проблем і самостійний пошук їх вирішення на окремих уроках

систематичне проблемне навчання на основі ускладнених міжпредметних проблем всередині окремих курсів

# data[].attributes.attachment_link.title
ІН by Олександр Струтинський on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
як фактор розвитку освітніх систем; * як різновид наукової інтеграції, що здійснюється в межах педагогічної теорії та практики; як вищу форму відображення єдності цілей, принципів, змісту, форм організації процесу навчання та виховання; * як процес і результат взаємодії структурних елементів змісту освіти, який супроводжується зростанням системності та спресованості знань учнів; * як цілеспрямоване об'єднання, синтез відповідних навчальних дисциплін у самостійну систему цільового призначення, яка спрямована на забезпечення цілісності знань та вмінь.

# data[].attributes.attachment_link.title
Формування ключових компетентностей в освітньому процесі базової ланки

# data[].attributes.headline
дорожня карта

# data[].attributes.subject
дорожня карта

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Євгенія Дмитрівна Квітень

# data[].attributes.attachment_link.title
ДОРОЖНЯ КАРТА.docx

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація Урок

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Григорій Громко

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання в 5-их класах

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Вчителька української мови й літератури київської школи №88 У матеріалі читайте про: Інна Романчук розповіла "Новій українській школі" про свій досвід викладання інтегрованого курсу, який містить у собі українську мову, українську та зарубіжні літератури.

особливості інтегрованого навчання в середній школі;

вивчення мовних засобів на прикладах із літератури;

різновиди навчальної діяльності (ессе, проєкти, театральні постановки).

ОСОБЛИВОСТІ ІНТЕГРОВАНОГО КУРСУ

Основними відмінностями курсів, що пілотуються у 5-х класах НУШ, є продовження розвитку закладених у молодшій школі комунікативних здібностей, творчого та критичного мислення, емоційного інтелекту, формування наскрізних умінь та ключових компетентностей учнів, а також виховання здатності ефективно застосовувати набуті знання для самореалізації.

Програма курсів із тижневими темами підлаштована до календарних свят та історичних подій, що органічно пов'язує навчання з реальним життям. Модельна програма інтегрованого мовно-літературного курсу, за яким працює Інна Романчук, структурована за роками навчання, на рік передбачено 9 розділів, кожен із яких містить 3-4 теми, що розвивають і конкретизують загальну тему. Модельна програма " Драматургія й театр. 5-6 клас" також виокремлює 9 логічно пов'язаних між собою розділів, які в межах кожного навчального року об'єднані спільною темою ("Театр зблизька" - для 5-х класів та "Драматургія гри" для 6-х).

Аби викладати в пілотному 5-му класі НУШ, протягом попереднього року вчителька пройшла 30-годинну загальну підготовку, яка містила інформацію про мету та основні завдання НУШ, про методи та підходи, які вона використовує, й особливості оцінювання.

За словами Інни, спробувати викладати інтегрований курс її підштовхнув професійний інтерес:

" Я хотіла побачити, як це на буде практиці, чи досягнуть учні кращих результатів, наскільки курс розвиватиме їхні здібності сприймати, аналізувати й використовувати інформацію. Та і взагалі, часи змінюються, і шкільні програми мають відповідати сучасності. По-перше, є безліч проблем сьогодення, які не висвітлюються в класичній літературі, а по-друге, діти нині зовсім інші: їм нудно завчати правила, отримуючи основну інформацію з підручника й від учителя, вони питають "навіщо нам це потрібно"? Так от, щоби не "вигадувати велосипед", в інтегрованому курсі є практичні вправи, на яких показано, де саме в житті ми натрапляємо на матеріал, який вивчається на уроці".

Вчителька помітила, що багато питань краще пояснюються на інтегрованих уроках, ніж окремо на уроках мови й літератури, і набагато легше зрозуміти вживання епітетів, метафор, елементів синтаксису та пунктуації саме на прикладах, при чому не лише прозових, а й поетичних творів.

" На прикладі вірша Ліни Костенко "Осінній день, осінній день, осінній!.." можна чітко простежити накопичення звуків, пояснити, що таке асонанс і алітерація, звукові рівні. Тому я вважаю, що кожне правило з української мови обов'язково має підкріплятися прикладом із літератури, адже більшість дітей запам'ятовують саме приклади, а не правила, і тоді вже за аналогією орієнтуються, як робити подібні завдання. Звісно, це не математика, але такий підхід працює, тому що мова - теж наука".

Учителька зазначає, що інтегроване навчання також передбачає широкі міжпредметні зв'язки, у ньому є багато відомостей з історії України, етнографії, народознавства, драматургії:

" Ми вивчаємо, що таке Бойківщина, Лемківщина, Покуття, Бесарабія... розглядаємо карти, досліджуємо культуру. Театральний курс теж тісно пов'язаний із літературою, адже в ньому розглядаються драматичні твори, комедії, такі жанри як казка чи байка.
Наприклад, якщо взяти старий програмний поетичний цикл "Княжа Україна" Олександра Олеся, який зберігся й у новому курсі, то прямо в ньому ми вивчаємо історизми, а на прикладах творів закарпатських чи буковинських письменників розглядаємо діалектизми".
Тепер не буває такого дня на тижні, коли б Інна Романчук не зустрічалася з учнями пілотного 5-В. Одна година драматургії та сім годин інтегрованого курсу, який діти охрестили "УКР" означають, що разом вони проводять по кілька уроків щодня.

" Уроки не ідуть один за одним, - розповідає Інна, - клас не ділиться на групи (зараз у ньому навчається 21 дитина), і в жодному разі я не розмежовую предмети, що сьогодні в нас українська чи зарубіжна література, а завтра - мова. Оскільки курс інтегрований, то, розглядаючи літературний твір чи медіатекст, ми на ньому ж і вивчаємо мовні одиниці, фонетичні чи лексичні особливості, словосполучення, визначаємо підмет і присудок у реченнях.

Програма складена на рік зі щомісячним календарним плануванням. Основний посібник для роботи - хрестоматія з текстами в оригінальному чи скороченому варіанті. Деякі тексти передбачено для прочитання в класі, інші діти прослуховують за qr-кодом або переглядають анімафільми. Є також довідник, де в таблицях, малюнках та схемах подано мовознавчі поняття та найважливіші категорії з теорії літератури. За словами Інни Романчук, найчастіше на уроках діти послуговуються хрестоматією, постійно використовують qr-коди та працюють у зошитах із друкованою основою.

Інтегрований курс передбачає прочитання не лише класичних художніх творів, а й сучасних, і не тільки літературних: науково-популярні та критичні статті, тексти з журналів, газет та сайтів, трейлери до фільмів, реклама та відеоігри. Усім цим діти оточені в реальному житті, тому під керівництвом учителя вони мають навчитися орієнтуватися в потоці медійної інформації, критично оцінювати її і використовувати для навчання.

" Практичний зв'язок із життям - ось, що привнесла НУШ, - говорить Інна Романчук. - Передбачається, що учні не просто завчають і відтворюють інформацію, а створюють свого роду новий продукт: есе, індивідуальний чи колективний проєкт, театральну постановку".

ЕСЕ

Вивчаючи критичні статті та уривки з твору Марціана Щигельського "Театр невидимих дітей", Інна Романчук змогла обговорити з учнями соціальну проблему існування будинків-інтернатів, роз'яснити поняття стереотипів, а практичним завданням стало написання есе.

Проте перед тим діти тренувалися формулювати тезу "на мою думку...", "я вважаю...", "я глибоко переконаний...", висловлювати й аргументувати свої емоції, думки й почуття, правильно будувати речення та завершувати текст висновком "отже...", "дійсно...", "мої слова підтверджені...".

За словами вчительки, у світі інформаційних технологій діти не мають бажання витрачати час на написання об'ємних шкільних творів із розгорнутими описами, порівняльними зворотами, метафорами, крилатими висловами й цитататами з текстів, та й не у всіх є до цього здібності. А от уміння написати стисле повідомлення, висловити й підтвердити свою думку потрібне кожному.

Як говорить Інна, цінність есе в тому, щоби зрозуміти: правильної чи неправильної відповіді на проблемне чи суперечливе питання бути не може - думка кожного має право на існування, і якщо дитина вміє формулювати тезу, агрументувати свої погляди прикладами та робити висновки, то вона, безумовно, заслуговує на високу оцінку.

" Зазвичай в есе теза йде окремим абзацом, - пояснює Інна Романчук. - Далі мають іти два не пов'язані між собою аргументи, підкріплені прикладами з життя або літературного твору, які доводять думку автора, і насамкінець із усього сказаного треба сформулювати висновок, що обов'язково підтверджує тезу. Але п'ятикласникам важко навести окремі аргументи, які б не перепліталися один з одним, використовувати публіцистичний, а не розмовний стиль, тому їм достатньо звести аргументи до складнопідрядного речення "я вважаю, що це добре, тому що...", така робота займає всього пів сторінки робочого зошита, і мої учні чудово справились із цим завданням".

ПРОЄКТИ

Протягом кількох тижнів учителька логічно підводила дітей до виконання дослідницького пошукового проєкту про родинні зв'язки. Як розповідає Інна, восени вивчалися кілька тем про те, що таке пам'ять. Пропонувалося зробити "асоціативний кущ", на якому діти розміщували те, завдяки чому люди зберігають пам'ять - фото, відео, стаття, пам'ятник, історичний документ, свідчення очевидців тощо. Говорили і про те, як люди вшановують памʼять, для чого створюють пам'ятники, Голодомор, що поступово дозволило підійти до теми родини та її внеску в розвиток суспільства і, власне, місця дитини у своїй родині.

За програмою розглядався текст із промови третього Президента України Віктора Ющенка з нагоди 75 роковини Голодомору, давалося визначення терміну "геноцид", вивчалися кілька нових творів, серед яких "Мій дідусь був черешнею" італійської дитячої письменниці Анджели Нанетті, "Червона мітла" Оксани Данилевської та Віталія Власова, "Ангел на ймення грушка" Зоряни Живки.

" Шкода, що раніше ми не звертали увагу на такі вагомі твори, - ділиться вчителька. - Я була вражена тим, яку широку проблематику вони порушують. Там багато є про що поміркувати й обговорити: від теми добра і зла та життєвих цінностей до теми пам'яті й роду".

Вивчення означених тем перейшло в підсумкову творчу роботу, коли діти мали дізнатися історію власної родини, показати своє місце в ній і презентувати в класі.

" І хоча я не наголошувала на цьому, - продовжує Інна, - учні змогли відтворити на малюнках дерево роду з гілками й корінням, бджолині соти або хімічні елементи, пов'язані між собою, самостійно визначити й зобразити власне місце в родині".

ПОСТАНОВКИ

" Інший проєкт був театральний, до того я ще не вела курс драматургії, але він дуже логічно пов'язується з літературою, де ми вивчаємо теоретичний матеріал, а потім практично можемо робити постановки. Тут була робота в малих групах, діти самі обирали уривок із твору Івана Франка "Фарбований лис", ділилися на групи, визначали, хто яку роль гратиме, і презентували постановку", - розповідає вчителька.
До речі, коли ми просто вчили байки - діти мучились над ними, їм не вистачало дії. Тож коли ми перейшли до драматургії, я показала їм вив'язаних героїв пальчикового театру і сказала, що, вивчивши байку, ми поділимося на групи, оберемо ролі й поставимо справжній спектакль. Відтоді вони самі намагалися скоріше вивчити репліки, аби перейти до роботи з іграшками й постійно запитували, коли буде пальчиковий театр".
Тепер же для театральної діяльності клас має окремий предмет - Драматургія.

" Ми поки працюємо не так швидко, адже за 45 хвилин на тиждень важко зробити щось глобальне. Тим не менш, читаючи твори, що містять діалектизми учні відпрацьовують інтонацію, дикцію, постановку голосу...
Така творча робота чудово розвиває уміння контролювати свої емоції, вчить дітей розставляти пріоритети, тренує пам'ять і залучає одразу кілька різновидів психо-емоційної та фізичної діяльності".
На початку курсу кілька уроків було присвячено тому, що таке театр і сцена, хто такі актори. Потім, читаючи байку, діти розрізняли репліки героїв та слова автора чи ремарки, вчилися помічати іронію, говорили про те, які бувають паузи, ставили позначки, де має бути підвищення голосу, і відпрацьовували це на практиці.

" Нарешті, діти одягли ляльок на пальчики і спробували виступати: виявилось, що це надзвичайно складно! Адже треба не лише пам'ятати текст, а і працювати голосом, поєднувати артикуляцію з рухами, слідкувати за "поведінкою" свого персонажа й тим, як він "спілкується" з іншими героями.

Вчителька наголошує, що під час вивчення літературних творів вони не розділяють героїв на позитивних та негативних. Натомість оцінюють їхні дії - адже кожен, хто вчинив погано, має право на виправлення своїх помилок. Так, наприклад, попрацювавши в малих групах над індійською народною казкою "Фарбований шакал", діти мали написати хороші вчинки на зеленому ватмані, погані - на червоному, а на білому ті, які важко віднести до перших чи других.

"Я впевнена, що курс із драматургії дасть прекрасні результати, бо в часи, коли діти звикли спілкуватися смайликами в месенджерах, їм не вистачає живого спілкування й активної взаємодії. Тут ми навчаємося не ховатися, не боятися, а висловлюватися й виступати перед аудиторією, розвиваємо комунікативні навички й наближаємося до ораторського мистецтва", - зазначає Інна.
У будь-якому разі програма НУШ виграє в порівнянні з попередньою. Звісно, поки що вона експериментальна, а отже - буде доопрацьовуватися і вдосконалюватися. Але вже зараз я можу сказати, що інтегроване викладання предметів матиме великий успіх. Це - сучасність, і ми маємо до неї звикати". Вікторія Макарова, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - HayDmitriy, Depositphotos Цей матеріал підготовлено за фінансової підтримки Європейського Союзу та Міністерства закордонних справ Фінляндії. Висловлені тут погляди жодним чином не можуть сприйматися як офіційна думка Європейського Союзу чи Міністерства закордонних справ Фінляндії.
Відповідаючи на запитання про перші підсумки і власні враження від викладання в НУШ, Інна Романчук зазначила, що позитивно ставиться до змін:

" Програма НУШ є логічним продовженням для розвитку суспільства вцілому і для освіти й виховання нового покоління зокрема. Очевидно, що людина в 18 років не зможе натягнути власне взуття 10-річної давнини. Так само і шкільне навчання має адаптовуватися до викликів сьогодення. Тарас Шевченко й Леся Українка залишаються українськими національними героями, однак ми не маємо зупинятися на вивченні творів літературних класиків. Нова епоха потребує нових методик і сучасних підходів у викладанні. Головне - щоб усі вчителі це зрозуміли і сприйняли.

# data[].attributes.attachment_link.title
Пілотування НУШ: Вчителька розповідає про інтегроване навчання в 5 класі | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Вчителька української мови й літератури київської школи №88 У матеріалі читайте про: Інна Романчук розповіла "Новій українській школі" про свій досвід викладання інтегрованого курсу, який містить у собі українську мову, українську та зарубіжні літератури. особливості інтегрованого навчання в середній школі; вивчення мовних засобів на прикладах із літератури; різновиди навчальної діяльності (ессе, проєкти, театральні постановки).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Базова середня освіта має два цикли:

- базового предметного навчання (7-9 класи).

Цикли враховують вікові та індивідуальні особливості розвитку і потреби учнів, а також забезпечують просування індивідуальними освітніми траєкторіями.
9 11 11 3 4 2
Метою базової середньої освіти є розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення до родини, суспільства, навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу.

Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Державний стандарт базової середньої освіти застосовується

з 1 вересня 2022 року для учнів, які навчаються за програмами дванадцятирічної повної загальної середньої освіти.

Основою формування ключових компетентностей є особистісні якості, особистий, соціальний, культурний і навчальний досвід учнів; їх потреби та інтереси, які мотивують до навчання; знання, уміння та ставлення, що формуються в освітньому, соціокультурному та інформаційному середовищі, у різних життєвих ситуаціях.

Державний стандарт визначає мету та принципи освітнього процесу в закладах базової середньої освіти, дає загальну характеристику змісту навчання, пояснює вимоги до обов'язкових результатів навчання та орієнтири для їхнього оцінювання.
Обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами остання цифра означає номер орієнтира для оцінювання відповідного навчального результату наступна цифра означає номер конкретного результату навчання цифра на початку індексу вказує на порядковий номер року навчання (класу), на завершення якого очікується досягнення результату навчання перша цифра після буквеного запису до крапки означає номер групи результатів навчання скорочений буквений запис означає освітню галузь, до якої належить обов'язковий результат навчання цифра після крапки означає номер загального результату навчання ДОДАТКИ 1-3, 23 10 1 8 11
інформаційно-комунікаційна компетентність

здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами

екологічна компетентність

підприємливість і фінансова грамотність

навчання впродовж життя

культурна компетентність

компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій

громадянські та соціальні компетентності

вільне володіння державною мовою

математична компетентність
11 8 1 10
конструктивно керувати емоціями

висловлювати власну думку в усній і письмовій формі

співпрацювати з іншими

розв'язувати проблеми

критично і системно мислити

# data[].attributes.attachment_link.title
ДС 2020 by Олександр Струтинський on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Базова середня освіта має два цикли: - базового предметного навчання (7-9 класи). Цикли враховують вікові та індивідуальні особливості розвитку і потреби учнів, а також забезпечують просування індивідуальними освітніми траєкторіями.

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація Урок

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Таке оцінювання забезпечить наступність підходів до оцінювання учнів початкової та середньої ланки

У МОН радять у першому семестрі 5 класу підсумкове оцінювання результатів навчання учнів здійснювати за рівневою шкалою.

Згідно з рекомендаціями Міносвіти, таке оцінювання забезпечить наступність між підходами до оцінювання результатів навчання учнів початкової та базової середньої освіти.

Зокрема, результати оцінювання педагогам варто позначати словами або відповідними літерами: "початковий" - "П"; "середній" - "С"; "достатній" - "Д"; "високий" - "В".

Також у Міносвіти радять супроводжувати його вербальною характеристикою з орієнтацією на досягнення учня, а не на помилки або невдачі.

Щодо річного оцінювання, то його варто здійснювати на підставі оцінки за 2-ий семестр.

"При переході від підсумкового оцінювання за рівневою шкалою в І семестрі до оцінювання за бальною шкалою в ІІ семестрі рекомендуємо при виставленні річної оцінки орієнтуватись на оцінку за ІІ семестр", - зазначили у Міністерстві освіти.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
оцінюватимуть

# data[].attributes.attachment_link.title
Учнів 5 класу оцінюватимуть за 1 семестр за рівневою шкалою

# data[].attributes.attachment_link.description
Таке оцінювання забезпечить наступність підходів до оцінювання учнів початкової та середньої ланки У МОН радять у першому семестрі 5 класу підсумкове оцінювання результатів навчання учнів здійснювати за рівневою шкалою. Згідно з рекомендаціями Міносвіти, таке оцінювання забезпечить наступність між підходами до оцінювання результатів навчання учнів початкової та базової середньої освіти.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Степанова-Камиш

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальна програма не має копіювати модельну: що спільного й різного в цих програмах

# data[].attributes.attachment_link.description
Часто навчальний заклад бере за основу певну модельну навчальну програму і вибудовує навчання, лише злегка адаптувавши її до своїх потреб.

# data[].attributes.attachment_link.title
Зміни в навчанні – зміни в оцінюванні: 5 клас НУШ. Лекція Інни Большакової

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні версії підручників для учнів 1-х класів Електронні версії підручників для учнів 2-х класів Електронні версії підручників для учнів 3-х класів Електронні версії підручників для учнів 4-х класів Електронні версії підручників для учнів 5-х класів Електронні версії підручників для учнів 6-х к…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Спосіб діагностування залишкових результатів навчання педагоги обиратимуть самостійно

На початку навчання учителі мають виявити рівень оволодіння учнями програмовим матеріалом за минулий рік.

Про це йдеться в методичних рекомендаціях щодо організації освітнього процесу, наданих МОН.

Зокрема, педагогам рекомендують виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким діти оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або дистанційно.

"Це дозволить з'ясувати навченість учнів, їхню готовність до засвоєння нового змісту, а також допоможе визначити оптимальні умови для планування й організації подальшого освітнього процесу", - зазначають в Міністерстві освіти.

Також учителям потрібно визначити необхідність організації традиційного повторення вивченого матеріалу за минулий рік та запровадити "коригуюче навчання".

У Міністерстві освіти наголошують, що в календарно-тематичному плануванні необхідно визначити достатню кількість навчального часу для повторення і проведення діагностування результатів навчання за попередній рік.

"Спосіб діагностування залишкових результатів навчання вчитель обирає самостійно. Результати діагностування не підлягають обліку і не враховуються під час оцінювання за перший семестр", - підкреслили в Міносвіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
Учителі мають діагностувати рівень знань учнів

# data[].attributes.attachment_link.description
Спосіб діагностування залишкових результатів навчання педагоги обиратимуть самостійно На початку навчання учителі мають виявити рівень оволодіння учнями програмовим матеріалом за минулий рік. Про це йдеться в методичних рекомендаціях щодо організації освітнього процесу, наданих МОН. Зокрема, педагогам рекомендують виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу, яким діти оволодівали в умовах воєнного часу самостійно або дистанційно.

# data[].attributes.headline
Типові освітні програми. Модельні навчальні програми. Як розробити навчальну програму

# data[].attributes.subject
Типові освітні програми. Модельні навчальні програми. Як розробити навчальну програму

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анастасія Костіна-Кніжницька

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
5 порад для ефективного формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.description
Лайфхаки для організації дієвого формувального оцінювання.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інтерактивна панель

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
интерактивная панель

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
интерактивная доска

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
купить мозабук

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
купить мозавеб

# data[].attributes.attachment_link.description
EdPro - єдиний офіційний партнер Mozaik Education в Україні. MozaBook / MozaWeb / MozaMap.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Кібиш

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання в 5 класі НУШ.pdf

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Мовно-літературна освітня галузь

# data[].attributes.attachment_link.description
Українська мова Українська література Зарубіжна література Мови національних меншин та корінних народів Іноземна мова Інтегровані курси

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Формувальне оцінювання дозволяє не лише оцінити рівень навчальних досягнень учнів, а й вчасно виявити прогалини у знаннях та їх мінімізувати. Як перетворити результат навчання на джерело для розвитку мотивації, навичок критичного та творчого мислення, а також соціальних компетентностей школярів? Ми підготували добірку прийомів, які допоможуть не лише визначити рівень засвоєння навчального матеріалу, а й стануть стимулом для подальших досягнень учнів.
1. Надішліть дослідницьку пропозицію.
Попросіть учнів подати імітаційну або реальну дослідницьку пропозицію із зазначенням того, що вони хотіли б дослідити надалі за темою, яка вивчається. Попросіть їх обговорити, що вони будуть досліджувати, чому їм цікавий цей аспект і як вони це робитимуть.
2. Самооцінка за критеріями оцінювання.
Розгляньте з учнями критерії, за якими ви оцінюватиме їхні роботи, та попросіть їх самостійно визначити оцінку, яку, на їхню думку, вони отримують.
3. Блог на 200 слів.
Запропонуйте учням створити власний блог, в якому вони мають щотижня писати по 200 слів про те, що дізналися під час вивчення навчального матеріалу. Також вони мають додавати позитивні коментарі у блогах своїх однокласників, відзначаючи будь-які успіхи, та надавати поради, на чому їм потрібно зосередитись наступного тижня.
4. Триразове узагальнення.
Запропонуйте учням резюмувати вивчений матеріал трьома способами за такою кількістю слів:

Збільшення кількості слів спонукатиме їх додавати до інформації більше деталей та сприятиме кращому засвоєнню матеріалу.
5. Попередня презентація.
На початку уроку запропонуйте учням упродовж 2 хвилин розповісти про те, що вони знають за темою, що починається вивчатись. А наприкінці заняття попросіть їх презентувати нові знання протягом такого ж часу.

Насправді, існує безліч оригінальних ідей для проведення формувального оцінювання. Якщо ви бажаєте дізнатися про них, пропонуємо вам долучитися до наших заходів:

✏️ вебінару "Онлайн-інструменти для здійснення формувального оцінювання в середній та старшій школі";

✏️ вебінару "Формувальне оцінювання в початкових класах НУШ: особливості та практичні поради";

✏️ практичного інтенсиву "Оцінювання в 5 класі НУШ".

6. П'ять "чому".
Повідомте школярам певне твердження та просіть їх п'ять разів надати відповіді на запитання "чому". Цей прийом дозволить визначити рівень їхніх знань та розуміння теми, яка вивчається.
7. "Гаряче" місце.
Сенс цього прийому полягає у тому, що один учень сидить на стільці перед класом і надає швидкі відповіді на запитання від своїх однолітків. Ця техніка чудово підходить для математичних вікторин.
8. Актуальні теми.
Запропонуйте школярам вибрати один аспект із того матеріалу, що вони вивчають, і протягом 5 хвилин презентувати класу свої знання, а потім протягом 5 хвилин надати відповіді на запитання.
9. Визначте неправильне уявлення.
Повідомте школярам поширене неправильне твердження або уявлення на тему, що вивчається, та попросіть їх пояснити, чому вона неправильне та як його виправити.
10. Навмисна помилка.
Навмисно впровадьте помилку в завдання або інструкцію для учнів і подивіться, чи зможуть вони її визначити під час уроку.
11. "З-Х-Д".
Наприкінці уроку попросіть школярів намалювати таблицю, яка складається з 3-х стовпчиків та записати у кожному з них:

що вони знали;

що хочуть знати;

що дізналися на уроці.

Цей прийом допоможе вам структурувати наступні уроки на основі відгуків учнів.
12. Відкриті запитання.
Ставте учням запитання, як потребують розгорнутої відповіді, та на які не можна відповісти однозначно "Так/Ні".
13. Перефразування.
Повідомте учням частину навчального матеріалу, а потім попросіть їх повторити її своїми словами. Цей прийом дозволить визначити якість розуміння навчального матеріалу на початковому етапі.
14. Оцінка колег.
Попросіть учнів оцінити роботу один одного. Цей прийом дозволить учням побачити роботу інших учнів, порівняти її зі своєю та обговорити правильне рішення.
15. Фотооцінка.
Цей прийом стане у пригоді під час дистанційного навчання. Запропонуйте школярам сфотографувати те, що, на їхню думку, найкраще відображає їхній поточний рівень знань (наприклад, домашнє завдання, есе, твір чи проєкт) та пояснити свій вибір під час онлайн-уроку.
16. Позапланова вікторина.
Проведіть для учнів на початку, всередині та наприкінці уроку вікторину, яка складається всього з 5-10 питань. Це дозволить відстежити навчальний поступ кожного учня упродовж заняття та стимулюватиме їх бути уважнішими на уроці.
17. Прогноз та гіпотеза.
У середині уроку попросіть учнів зробити прогноз чи гіпотезу відносно того, що вони дізнаються наприкінці заняття. Цей прийом допоможе оперативно визначити рівень розуміння учнями матеріалу, що вивчається.
18. Завдання щодо виявлення попередніх знань.
На першому уроці вивчення нової теми попросіть учнів коротко записати те, що вони вже знають з цього приводу. Ці записи допоможуть вам дізнатися з чого потрібно почати викладання, і допоможуть уникнути надмірного повторення.
19. Поточні записи.
Запропонуйте школярам протягом уроку на окремому аркуші записувати запитання, які у них виникають під час заняття та які вони не зрозуміли. Зберіть аркуші та скоригуйте планування вивчення цієї теми.
20. Тестування з інтервальним повторенням
Цей прийом дозволить оцінити якість засвоєння навчального матеріалу та допоможе учням згадати інформацію, яку вони можуть забути. Запропонуйте школярам виконати тест з певної теми через 1 день після її вивчення, потім через 3, через 8 та через 15 днів. Порівняйте відповіді та розробіть індивідуальні завдання, які допоможуть заповнити прогалини у знаннях учнів.

# data[].attributes.attachment_link.title
20 "швидких" прийомів формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.description
Формувальне оцінювання дозволяє не лише оцінити рівень навчальних досягнень учнів, а й вчасно виявити прогалини у знаннях та їх мінімізувати. Як перетворити результат навчання на джерело для розвитку мотивації, навичок критичного та творчого мислення, а також соціальних компетентностей школярів? Ми підготували добірку прийомів, які допоможуть не лише визначити рівень засвоєння навчального матеріалу, а й стануть стимулом для подальших досягнень учнів.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лінгвістичні смаколики

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Час виступу

Тема: Онлайн-інструменти для здійснення формувального оцінювання

головна редакторка Освітнього проекту "На Урок", організаторка інтернет-конференцій та практичних інтенсивів для педагогів

# data[].attributes.attachment_link.title
Практичний інтенсив: Оцінювання в 5 класі НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Час виступу Тема: Онлайн-інструменти для здійснення формувального оцінювання головна редакторка Освітнього проекту "На Урок", організаторка інтернет-конференцій та практичних інтенсивів для педагогів

# data[].attributes.attachment_link.description
See more of Проєкт Щаслива Дитина on Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
ФОРМУВАЛЬНЕОЦІНЮВАННЯ:ВІД ТЕОРІЇ ДО ПРАКТИКИ (методичний посібник) Вчителька української мови та літератури Верхньостанівецького ЗЗСО І-ІІІ ст. Брусни

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання учнів 5 класів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Корпорація Ранок

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання у 5 класі НУШ: рубрики

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чому формувальне оцінювання важливіше за бальне? Як зробити дитину незалежною від оцінки оточення, але водночас підтримати її внутрішню мотивацію до розвитку? Чи можна обернути підсумкове оцінювання на користь дитини і знизити рівень стресу? Вебінар від House of Europe був присвячений особливостям формувального оцінювання, його відмінностям від традиційного бального та позитивному впливу на мотивацію як дитини, так і вчителя. Спікеркою була авторка підручників та методичних посібників для вчителів НУШ, тренерка НУШ співавторка онлайн-курсів для вчителів НУШ Інна Большакова. Далі - пряма мова.
РІЗНОВИДИ ОЦІНЮВАННЯ

Система оцінювання в школі наразі поступово переходить від контролю кінцевого результату (академічних знань, цю функцію перебирають на себе центри ЗНО) до мотивації дитини покращувати знання та навички.

Нині оцінювання в школі має три вектори спрямування - оцінювання якості навчання, досягнень кожної дитини й самооцінювання (дитина опановує прийоми оцінювання власних здобутків та результатів своїх однолітків).

Відповідно до цього, розрізняють:

формувальне оцінювання (оцінювання як навчання), спрямоване на покращення навчальних навичок;

поточне (або рівневе) оцінювання (оцінювання навчання), коли ми визначаємо рівень навчальних досягнень дитини;

підсумкове оцінювання (оцінювання результату навчання) - комплексне оцінювання результатів дитини за кількома параметрами.

ВІДМІННОСТІ ФОРМУВАЛЬНОГО ТА РІВНЕВОГО ОЦІНЮВАННЯ

Навчальну діяльність варто починати з діагностувального (діагностичного) оцінювання. Це один із різновидів формувального оцінювання, за якого вчитель перед початком нової діяльності визначає рівень базової підготовки класу - якою інформацією з теми вже володіють діти. Це оцінювання не передбачає бальної оцінки, оскільки його завдання - дати педагогу інформацію про те, як побудувати роботу над вивченням теми.

Загалом формувальне оцінювання має на меті дати учасникам освітнього процесу зворотний зв'язок щодо їхньої діяльності: дітям - як покращити результат навчання, вчителям - як відкоригувати підхід до роботи, щоб учні могли покращити свої результати.

На відміну від цього, поточне (рівневе) оцінювання дає картину навчальних результатів у вигляді балів. Воно фіксує результат успішності та має (за задумом розробників) мотивувати дитину до навчання, хоча останні дослідження свідчать, що цього не відбувається.

Підсумкове оцінювання завершує цикл фіксацією фінальних результатів навчання. Воно складається з кількох показників, за результатами яких за певними алгоритмами вираховується середня оцінка.

Отже, головне завдання формувального оцінювання - дати зворотний зв'язок, щоб учасники освітнього процесу могли досягнути максимального рівня свого розвитку. Тому тут немає кращих чи гірших учнів: у всіх дітей різні стартові можливості, і ми не порівнюємо дітей між собою, а звертаємо увагу на досягнення дитини лише в порівнянні із її стартовими умовами.

Поточне оцінювання у вигляді балів уже призводить до "розшаровування", що спричинює зниження мотивації учнів. Бальні оцінки зменшують зацікавлення дітей тим, що вони вивчають. Орієнтація на оцінку й орієнтація на навчання обернено пропорційні.

Дорослі люди орієнтовані на успішність. Успішність дитини в соціумі визначається бальними оцінками, і діти змалечку привчаються, що не важливо, як ти ставишся до предмета вивчення, що тобі цікаво. Важливо лише те, яку оцінку ти отримав. Ця зовнішня мотивація продовжується в дорослому житті, коли ми обираємо менш ризиковані завдання, які точно зможемо виконати, аби заслужити похвалу.

Саме тому НУШ акцентує на формувальному оцінюванні - оцінюванні як навчанні та для навчання.

СТАВЛЕННЯ ДО ПОМИЛОК

Традиційно ми ставимося до помилок як до катастрофи і вчимо того дітей. Рівнева оцінка цьому сприяє.

З іншого боку, у початкових класах НУШ часто відмовляються від обговорення помилок. Помилки - це частина навчання, а реагування на них - сутність формувального оцінювання. Коли вчитель уважно спостерігає за дітьми на уроках, він обов'язково запитує себе: як я можу допомогти дитині впоратися із завданням.

Проте втручання має бути дуже збалансованим. Учитель має навчити дитину приймати помилки й реагувати відповідно, без зайвих негативних емоцій, розглядати цей процес як шлях до навчання та розвитку.

Наприклад, дитина зробила презентацію, і вчитель каже, що не поставить 12 балів, бо щось недороблене. Учень наче й отримав зворотний зв'язок, але не буде дороблювати проєкт, бо йому не дали шансу вдосконалити результат. І в цьому - принципова відмінність формувального та поточного оцінювання.

Коли ми притримуємося формувального оцінювання, можемо допомогти дитині покращити свій результат, доробити презентацію і виправити недоліки ("помилки"). Або дати вибір дитині виступити з тією роботою, яка є, й отримати нижчу оцінку (але це однаково є вибором самої дитини).

ЕТАПИ ФОРМУВАЛЬНОГО ОЦІНЮВАННЯ

Коли діти виконали поставлене завдання (або опанували нову тему тощо), педагогу потрібно:

проаналізувати разом із дітьми, що зроблено правильно;

показати, які помилки та неточності допущені в роботі;

дати рекомендації, що можна зробити, аби покращити результат;

підказати (за потреби), яким шляхом можна піти, аби покращити результат.

З іншого боку, для себе вчитель має зробити висновки зі спостережень, які він робить під час роботи над завданням чи темою - як можна покращити власний результат роботи так, аби діти досягали поставленої мети.

Коли йдеться про вивчення нового матеріалу, можна запропонувати класу записати, наприклад, три основні моменти (факти, концепції), що розглядалися на уроці; дві суперечливі ідеї, запитання до теми, які лишилися без відповіді тощо.

Також ефективним буде запропонувати дітям визначити найзаплутаніший, незрозумілий момент завдання чи теми. Закцентувати увагу на найбільш поширених помилках, яких припускаються в подібних роботах, і запропонувати подумати над тим, як можна їх уникнути ще до початку роботи.

На старті чи наприкінці уроку можна дати учням завдання написати відповіді на кілька запитань (це сприятиме розвитку вміння самооцінювання та рефлексії):

Чого я навчився на цьому уроці / під час виконання проєкту / під час вивчення цієї теми?

Як я можу розповісти іншому про те, чого навчився?

Які ідеї на уроці були важливими?

Яка інформація потребує більш детального розгляду?

РІВНЕВЕ ОЦІНЮВАННЯ

Рівні оцінювання в НУШ такі:

Кожному рівню відповідають бали. У документах обов'язково вказується рівень, а вже потім бал. Наукових досліджень щодо більшого впливу словесного, аніж бального оцінювання наразі немає, але практика показує ефективність такого підходу, адже він позитивно впливає на формування внутрішньої мотивації дитини.

Наприклад, учень виконує завдання й має очікування щодо позитивної оцінки. Якщо вона в результаті не збігається зі сподіваннями, дитина стресує. Коли очікування справджуються, виробляється дофамін, вона відчуває задоволення, але не ейфорію. Високе виділення дофаміну людина отримує, якщо ефект перевищує сподівання. Тоді вона хоче повернутися до цього різновиду діяльності, щоби знову досягти успіху.

Натомість коли ми не розраховуємо на оцінку, а займаємось тим, що приносить задоволення, дофамін виділяється під час самої діяльності, підвищуючи мотивацію.

ПІДСУМКОВЕ ОЦІНЮВАННЯ В 5 КЛАСІ

Може бути:

Але яким би воно не було, варто розуміти, хто проводить оцінювання та як будуть використані його результати, щоби воно відбувалося на користь учнів.

Якщо оцінювання відбувається для звітів, батьків, адміністрації, комісії, державних органів, то використовується один механізм оцінювання. Якщо педагог прагне оцінити робочу атмосферу класу, щоби досягнути кращого результату, треба використовувати абсолютно іншу систему оцінювання.

У такому випадку варто спитати себе:

Які дані я хочу отримати?

Кого буду оцінювати?

Який інструмент використаю?

Які ресурси потрібні?

Хто буде оцінювати?

Коли проведу оцінювання?

Як використаю результати?

Це дасть змогу не лише отримати реальні результати, але й відмовитися від оцінювання, яке насправді непотрібне.

Залежно від того, який статус має інформація, яку педагог транслює дітям, і навичок, які він формує, можна обирати різні інструменти оцінювання.

Інформація може мати статус:

варто ознайомитися з цим;

важливо знати й виконувати;

стале розуміння / основні навички - те, що потрібно моніторити постійно.

Щоби провести ефективне рівневе оцінювання, педагогу потрібно мати дієвий інструмент, який містить набір критеріїв з описом (дескрипторами) для кожного рівня шкали оцінювання. А учні мають бути обізнаними (і добре розуміти!) очікувані результати і критерії успіху, закладені вчителем.

Педагог вирішує, які основні елементи повинні міститися в роботі учня, щоби забезпечити її найвищу якість. На цьому етапі він може вибрати зразок учнівської роботи, який покаже дітям для пояснення завдання.

Вчитель визначається з тим, скільки рівнів досягнень він передбачатиме для звітності і як вони будуть пов'язані зі шкалою оцінювання навчального закладу. Кожен рівень має бути детально розписаний, щоби дати розуміння, як оцінюватимуться досягнення дитини, відповідно до затверджених критеріїв.

Але завжди треба пам'ятати, що оцінювання - процес емпатійний. Ба більше, що діти під час війни, потребують формувального підходу, зворотного зв'язку для покращення результатів.

З 1 вересня до шкіл повернуться учні, рівень підготовки яких сильно різнитиметься (залежно від того, у яких умовах вони перебували протягом цих пів року). Тому навіть формувальне оцінювання нині має бути не формальним та не заангажованим. Варто добре продумати баланс формувального й поточного оцінювання. А під час підсумкового надати можливість покращити оцінку, підійти до нього реалістично та об'єктивно, з урахуванням усіх особливостей дитини, її стану та обставин, у яких вона опинилась.
Анна Степанова-Камиш, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - IgorVetushko, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання в 5 класі НУШ: як воно може стати інструментом навчання та підвищення мотивації | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Чому формувальне оцінювання важливіше за бальне? Як зробити дитину незалежною від оцінки оточення, але водночас підтримати її внутрішню мотивацію до

# data[].attributes.attachment_link.title
5 клас НУШ  ОЦІНЮВАННЯ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Алла Євтушок

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання учнів 5 класу та записи у класних журналах