# data[].attributes.body
Ailanka on kemijärviläisille pyhä.

# data[].attributes.body
Olen juuri myynyt kakkosasuntoni Luusuasta pois. Niin ihana paikka kuin Kemijärvi onkin ja vaikka etätöitä nykyään voisi tehdä Kemijärven upeissa maisemissa erinomaisen hyvin, ei ole mitään mieltä pitää kakkosasuntoa / vapaa-ajan asuntoa siellä, koska koko ajan tulee näitä älyttömiä hankkeita.

Tuulivoimaälyttömyyden kanssa meni elämästäni monta vuotta ja nyt sitten tämä tuulivoiman "kylkiäinen". Jos taas mitään ei edes pyri vaikuttamaan asioihin, niin tuho (monestakin aspektista) on sitäkin täydellisempi.

Kiitos Kemijärvi, jäät muistoihini kauniina, mutta en enää jaksa näitä hankkeita ja maailmassa on muitakin upeita paikkoja - olkoonkin, että Kemijärvi on ainutlaatuinen jopa maailmanlaajuisesti, mutta tosiaan tämän idiotismin takia näen mielekkäämmäksi poistua Kemijärveltä kokonaan.

# data[].attributes.body
Myös esimerkiksi Vaarulle suunniteltiin pumppuvoimalaitosta. Tässä Vaarunvuori-liikkeen sivut. Inspiroiva esimerkki siitä, mitä kansalaisaktivismilla voi saavuttaa!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ydinvoimainnostuksen aikaan 1960-luvulla Imatran Voima Oy löysi kymmeniä mahdollisia pumppuvoimalan sijoituspaikkoja noin Tampereelta Kolille ulottuvalla vyöhykkeellä. Suomessa varauduttiin jopa kymmenien ydinreaktorien rakentamiseen paljolti jo vuosituhannen vaihteeseen mennessä (Voimalaitosaluetoimikunnan mietintö 1974). Niiden ylijäämäsähkön varaajiksi ja hätätilanteiden apureiksi katsottiin ydinvoimayhtiö IVO:ssa välttämättömäksi rakentaa pumppuvoimaloita.

Eniten pumppuvoimalaa tarvitsisi uusi, vaikeasti säädeltävä 1 000 MW:n ydinmiilu. Sen rakentaminen Suomeen kuitenkin siirtyi mm. Tshernobylin ydinvoimalakatastrofin vuoksi. Pumppuvoimalan ensimmäisestä vesioikeusluvasta 1982 (KHO) jo lähes 40 vuotta (vuonna 2020).

Vaarulle suunniteltu laitos olisi toiminut kuin jättiläisakku: keskikokoisen ydinvoimalan tehoinen laitos (540 MW) olisi pumpannut sähkövoimalla veden Vaarun laelle rakennettavaan neliökilometriseen varastoaltaaseen. Takaisin Päijänteeseen vettä olisi purskuteltu turbiinien läpi sähköä tuottaen jopa Kemijoen keskivirtaaman voimalla (540 m3/s).

Alla linkkejä pumppuvoimalaa koskeviin tiedostoihin

Pumppuloiden liittyminen muihin energiantuotantolaitoksiin:

Muista pumppulasuunnitelmista Suomeen:

# data[].attributes.body
Millainen todellinen arvo ja merkitys on alueen luonnolla ja sen säilymisellä nyt ja tulevaisuudessa? Ihmiset tarvitsevat työtä ja sähköä, muttei hinnalla millä hyvänsä.

Nyt alueesta tuntuu olevan niin kovin kiire saada kaikki mahdollinen hyöty ihmisten ja erityisesti suurten yritysten taloudellisiin tarkoituksiin. Tuntevatko pumppuvoimalaitoshankkeiden vastuutahot sekä hankkeiden kannattajat riittävää vastuuta tulevaisuudesta? Mitä Kemijärvestä jää jäljelle jos kaikki suunnitelmat toteutuvat? Vedet, metsät ja malmit valjastetaan nykyisten sukupolvien käyttöön? Pusertava huoli tulevasta on asettunut omaan sydämeen.

# data[].attributes.body
Sama paikka kesällä. <3

# data[].attributes.body
Ihmeellistä on että Kemijoki Oy:n tilaamassa ympäristövaikutusten arviointiohjelmassa ei ole otettu kantaa laisinkaan yhteen suurimmasta ympäristövaikutuksesta eli veden pinnan nousuihin ja laskuihin Kemijärvessä. Paljonko Kemijärven vedenpinta esimerkiksi Kauhaselällä nousee kun pumppuallas tyhjennetään ja kuinka nopeasti? Miten tämä vaikuttaa jäitten muodostumiseen, onko järvi koko talven kulkukelvoton kun jäät nousevat ja laskevat puppauksen tahdissa? Mihin muodostuu uudet virtapaikat ja sulat talvella?

# data[].attributes.body
Suunniteltujen pumppuvoimaloiden yhteisvaikutus. Tuntuu erikoiselta, että jokaisen neljän suunnitellun pumppuvoimalan vaikutuksia arvioidaan yksittäin/erikseen. Minusta pitäisi myös arvioida kaikkien suunniteltujen voimaloiden yhteisvaikutuksia. On vaikeaa uskoa, ettei näillä olisi vaikutusta järveen ja sen ekosysteemiin, joka jo nykyiselläänkin on jo valjastettu sähköntuotantoon.

# data[].attributes.body
Kemijoki Oy suunnittelee pumppuvoimalaitosta Ailangantunturiin. YVA-ohjelma esitellään 28.5.2024 klo 17 alkaen Kemijärven kaupungintalolla, valtuustosalissa (Hallituskatu 4). "Arviointiohjelmasta voi esittää mielipiteitä ja antaa lausuntoja kirjallisesti toimittamalla ne viimeistään 14.6.2024 Lapin ELY-keskukseen sähköpostitse: kirjaamo.lappi@ely-keskus.fi tai postitse: Lapin ELY-keskus, PL 8060, 96101 Rovaniemi. Mielipiteissä ja lausunnoissa pyydetään mainitsemaan asian diaarinumero LAPELY/841/2024."

# data[].attributes.attachment_link.title
Ailangantunturin pumppuvoimalaitos | Kemijoki Oy

# data[].attributes.body
Yksi niistä asioista, jotka pumppuvoimalaitoksessa mietityttää on se, miten se vaikuttaa järven jäätymiseen.