# data[].attributes.attachment_caption
ואך אף על פי שאמרנו שאין הפרש בין יהודי לגוי בענינים אלו מכל מקום אם היית צריך למכור והיו לפניך יהודי וגוי לקנות מכור ליהודי וכן אם היית צריך לקנות והיו לפנקי גוי ויהודי המוכרים קנה מאת היהודי ואין צריך לזמר שהיה מחירם שוה אלא אף אם הישראל מחירו יותר מהגוי קנה מאת היהודי והוא שאמר הכתוב וכי תמכרו ממכר לעמיתך וכו' כי בקצור הוה ליה למיסר וכי תמכרו או קנה מיד עמיתך אל תונו וכו' והאריכות באה ללמד על זה ולא חלילה מפני שנאתם ציוותה התורה על זה רק מפני כי הישראל צריכים הוצאה מרובה בשבתות ובימים מובים וכו' וכו' ואין הקומץ משביע את הארי על כן התורה ציותה על זה להמציא לו המצאות להוצאותיו המרובים של הישראלי ולא משנאתם חם ושלום אלא אדרבא הם אדונים לנו ואנחנו עבדים להם 

# data[].attributes.headline
ר' ברוך אברהם טולידאנו (תר"ן, 1890 – תשמ"ב, 1981), דיין ופוסק הלכה [מרוקו-חיפה]:  קנה מאת היהודי!

# data[].attributes.subject
ר' ברוך אברהם טולידאנו (תר"ן, 1890 – תשמ"ב, 1981), דיין ופוסק הלכה [מרוקו-חיפה]:  קנה מאת היהודי!

# data[].attributes.headline
ר' מרדכי פרקש 

# data[].attributes.subject
ר' מרדכי פרקש 

# data[].attributes.body
מו"מ בדברי הרבי מליובאַוויטש על העדפת עסקים עם יהודי

# data[].attributes.headline
הרבי מליובאַוויטש, רבי מנחם מענדל שניאורסון

# data[].attributes.subject
הרבי מליובאַוויטש, רבי מנחם מענדל שניאורסון

# data[].attributes.body
באגרות קודש חי"ג עט' רצב במכתב להרב זוין ע"ה כותב רבינו אודות נסיעת השלוחים הידועה בקיץ תשט"ז לארץ ישראל ובתוך דבריו כותב מובן שנסיעתם נסתדרה שבכל מקום האפשרי יסעו דוקא באל על וכדרז"ל עה"פ קנה מיד עמיתך

# data[].attributes.headline
"שבת לעידוד עבודה עברית" - פרשת בהר-בחוקותי, כ"ב באייר תשפ"ו

# data[].attributes.subject
"שבת לעידוד עבודה עברית" - פרשת בהר-בחוקותי, כ"ב באייר תשפ"ו

# data[].attributes.body
בשבת פרשת "בהר-בחוקותי, כ"ב באייר תשפ"ו, נציין זו השנה השלישית "שבת לעידוד עבודה עברית". זו הזדמנות מעולה לעודד את המהפכה ולקדם אותה.

רבנים, דרשנים, מדריכי תנועות נוער, מורים והורים מוזמנים לשוחח השבת על הנושא, ולעודד צריכת תוצרת יהודית, עסקים עם אחים ואחיות, כי ננצח ביחד מתוך ערבות הדדית.

מומלץ לכבד בעליה לתורה השבת עובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים.

פנו עכשיו לגבאים ולרכזי קהילה ובקשו שיצטרפו למיזם.

מיזם זה מוקדש לזכר קדושי שמחת תורה תשפ"ד ומלחמות ישראל.

מוזמנים להוסיף באתר זה על קהילות שבהן ידרשו בעד עבודה עברית בשבת זו.

מוזמנים להוסיף באתר זה עוד רעיונות לפעילויות ויוזמות שיוכלו להשתלב ב"שבת עבודה עברית".

# data[].attributes.headline
לרכזי הנוער, לקומונרים ולקומונריות, למדריכים ולמדריכות

# data[].attributes.subject
לרכזי הנוער, לקומונרים ולקומונריות, למדריכים ולמדריכות

# data[].attributes.body
נשמח מאוד לשיתוף פעולה שלכם בהעברת פעולות ושיחות בנושא, ולהפצת המסר בקרב הנוער.

מצ"ב דוגמה של מערך לפעולה.

ביחד ננצח – מתוך ערבות הדדית!

ה' עמכם!

חִזקו חברים וחברות!

בציפייה לבניין אריאל!

# data[].attributes.headline
לכבוד שבת קודש - סרטון לקראת שבת עידוד עבודה עברית תשפ"ה

# data[].attributes.subject
לכבוד שבת קודש - סרטון לקראת שבת עידוד עבודה עברית תשפ"ה

# data[].attributes.body
לכבוד שבת עידוד עבודה עברית, סרטון מיוחד של עובדים יהודים עם פנים מאירות.🤩

בנוסף, בסרטון מתחבאים מגוון נקודות של אור וכיף למי שזוכה להעסיק אחים👏

אז לכבוד שבת קודש🎶 צפו בסרטון ושתפו אותו.

עבודה עברית

עושה אותנו חברים

# data[].attributes.headline
רבי חיים בן עֲטַר, אור החיים הקדוש:    התורה רומזת לנו להעדיף להעסיק יהודי, גם כשיותר משתלם להעסיק גוי

# data[].attributes.subject
רבי חיים בן עֲטַר, אור החיים הקדוש:    התורה רומזת לנו להעדיף להעסיק יהודי, גם כשיותר משתלם להעסיק גוי

# data[].attributes.body
אור החיים שמות כ"א:ב'

כי תקנה עבד עברי – אולי שיכוין לומר שאם יהיה לפניו לקנות עבד כנעני ועבד עברי - יקדים העברי, וזה שיעור הכתוב כי תרצה לקנות עבד תקדים לקנות עברי ולא תאמר אקנה עבד שאעבוד בו עד עולם ולא אקנה עבד שאחר שש שנים אשלחנו.

# data[].attributes.headline
מעשה שקרה אצלנו ביישוב משכיות, שמלמד כמה זה בידיים שלנו עם סייעתא דשמיא אדירה! 

# data[].attributes.subject
מעשה שקרה אצלנו ביישוב משכיות, שמלמד כמה זה בידיים שלנו עם סייעתא דשמיא אדירה! 

# data[].attributes.body
בעקבות בקשת תושבים לקיים אסיפת תושבים בעניין העסקת אי עובדים פלסטינים,

התכנסה אסיפת תושבים לדון בנושא,

כמובן שחברי הוועד עמדו על הרגליים האחוריות, בכדי לשכנע את התושבים כמה מניעת עובדים ערבים פלסטינים תתקע את הפרויקט ואת הישוב, וכמה זה יקר ובלתי אפשרי למצוא חלופה....

ב"ה, התושבים לא התבלבלו ואמרו לא, כי עיקרון יותר חזק מכל שיקול כלכלי, והצביעו ברוב גדול נגד העסקת פלסטינים 💪🏻

אמרתי לאורך כל הדרך שלדעתי אסור גם מוסרית גם ערכית, וגם כלפי שמיא - ברור שה' לא רוצה שנעסיק אויבים, ואם נקבל החלטה אמיצה ונכונה, תהיה סייעתא דשמיא!

לא האמנתי כמה מהר הדברים נסגרו,

אתמול כבר הודיעה המזכירות שנמצא קבלן יהודי שעובד בעבודה עברית וללא העסקת אויבים.💪🏻

רק רואים ממש בכל התהליכים שקורים, גם בעניין החוות, גם בעניין תפילת יהודים בהר הבית, וכמובן גם בעניין המלחמות בזירות השונות, איך ישנה סייעתא דשמיא גדולה להפליא,

רק אנחנו צריכים להעיז צעד ראשון, אח"כ הכל נפתח ומתנהל משמים, ממש ניסים גלויים💪🏻🇮🇱

# data[].attributes.headline
גמילה מהתמכרות

# data[].attributes.subject
גמילה מהתמכרות

# data[].attributes.body
Makor Rishon - אפריל 17, 2026

# data[].attributes.headline
הרובוטים העברים באים

# data[].attributes.subject
הרובוטים העברים באים

# data[].attributes.body
https://www.hakolhayehudi.co.il/item/Jewish_identity/%D7%94%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%95%D7%98%D7%99%D7%9D_%D7%94%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%91%D7%90%D7%99%D7%9D

# data[].attributes.headline
הרב שמואל אליהו

# data[].attributes.subject
הרב שמואל אליהו

# data[].attributes.body
תשובה חד-משמעית

# data[].attributes.attachment_caption
"אלה הערבים אתם רוצים לקנות מהם פירות ולתת להם כסף ובכסף הזה הם קונים נשק... אתם מסייעים לעוברי עבירה. זה שהולך וקונה מגויים - מסייע להם!"

# data[].attributes.headline
הרב עובדיה יוסף

# data[].attributes.subject
הרב עובדיה יוסף

# data[].attributes.headline
עבודה עברית- מאגר עסקים עבריים בישראל

# data[].attributes.subject
עבודה עברית- מאגר עסקים עבריים בישראל

# data[].attributes.body
עלה לאוויר אתר חדש שמטרתו לחזק את רעיון העבודה העברית ולתת במה לבעלי מקצוע ועסקים יהודים בכל הארץ.

הרעיון פשוט:

לבנות מאגר גדול של בעלי מקצוע יהודים💪💪 לפי תחום ומיקום, כדי שכל מי שמחפש שירות יוכל לבחור בקלות בעבודה יהודית ולחזק את הכלכלה של עם ישראל.

זה אתר שנבנה מתוך אמונה שהכוח שלנו כקהילה הוא גם בבחירה היומיומית במי אנחנו תומכים ובמי אנחנו מפרנסים.

מי שמכיר בעלי מקצוע טובים – מוזמן להוסיף אותם למאגר ולעזור להגדיל את המיזם.✌️✌️

קישור לאתר:

עבודה עברית - מאגר בעלי מקצוע ועסקים https://share.google/iPgZmG9TIEbmQVqxs

אם הרעיון חשוב לכם – מוזמנים להעביר הלאה לעוד קבוצות של עבודה עברית.

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית - מאגר בעלי מקצוע ועסקים

# data[].attributes.attachment_link.description
מצא בעלי מקצוע ועסקים לפי תחום ומיקום. מאגר עבודה עברית - הבית של העבודה העברית.

# data[].attributes.headline
מדוע הטענה שהעסקת פועלים ערבים זולה יותר מוטעית מבחינה כלכלית וניהולית?

# data[].attributes.subject
מדוע הטענה שהעסקת פועלים ערבים זולה יותר מוטעית מבחינה כלכלית וניהולית?

# data[].attributes.body
המהפכה בכוח האדם בענף הבנייה: ההתנתקות מהעובדים הערבים מביאה לקיצור לוחות הזמנים, לשיפור באיכות ואיך שזה נראה כרגע אולי גם לתקווה להוזלה עתידית במחירי הבנייה.

קראו את הכתבה המלאה במגזין הקול היהודי:

https://bit.ly/4sAtm9p

# data[].attributes.headline
פסח שמח וכשר😉🇮🇱

# data[].attributes.subject
פסח שמח וכשר😉🇮🇱

# data[].attributes.headline
אז מי אמר שישעיהו דיבר על גויים? 😉

# data[].attributes.subject
אז מי אמר שישעיהו דיבר על גויים? 😉

# data[].attributes.headline
על אחד הבניינים בבני ברק

# data[].attributes.subject
על אחד הבניינים בבני ברק

# data[].attributes.headline
דבר תורה קצר לשולחן השבת

# data[].attributes.subject
דבר תורה קצר לשולחן השבת

# data[].attributes.body
כתוב בפרשתנו "וְכִי־תִמְכְּרוּ מִמְכָּר לַעֲמִיתֶךָ אוֹ קָנֹה מִיַּד עֲמִיתֶךָ אַל־תּוֹנוּ אִישׁ אֶת־אָחִיו"

נראה ממבט ראשון שהפסוק הזה עוסק ביושר והגינות במסחר.

אך ידוע שאין בתורה אפילו אות אחת מיותרת.

כל אות וכל מילה בתורה נושאת משמעות ומסר עבורנו.

לכאורה המילה עמיתך, שחוזרת פעמיים (!) נראית מיותרת. מדוע?

האם כשעשית עסק עם מישהו שהוא אינו עמיתך, מותר לך להונות אותו?

ודאי שלא.

מכאן שהמילה עמיתך באה ללמדנו דבר נוסף, והחזרה עליה פעמיים מדגישה את המסר:

אצל אומות העולם מקובל ש"לא עושים עסקים עם חברים" מכיוון שכל אחד רוצה לגרוף לכיסו כמה שיותר, ואם אני ארוויח – החבר יפסיד.

לכן אם רוצים לשמר את החברות, לא עושים עסקים ביחד.

לעומת זאת, הקב"ה מלמדנו בפרשתנו, שאצלנו זה בדיוק ההפך!

עסקים עושים דוקא עם חברים. "תמכרו ממכר" - לעמיתך ,

"או קנה" - "מיד עמיתך"

מה שמניע אותנו זו אהבת ישראל, וההבנה שכשחבר שלי מרוויח, בעצם אני מרוויח.

לעשות עסקים עם יהודים זוהי הערבות ההדדית הישראלית.

כך גם כל האומה מתבססת ומתחזקת, כלכלית, חברתית, וגם בתחומים רבים נוספים.

שבת שלום

עבודה עברית - עושה אותנו חברים!

# data[].attributes.headline
פסח שמח וכשר😉🇮🇱

# data[].attributes.subject
פסח שמח וכשר😉🇮🇱

# data[].attributes.attachment_link.title
4.7K views · 386 reactions | פעם, כשארגוני המחבלים היו רוצים לבצע פיגוע המוני, הם היו מחדירים מכונית תופת, או מחבל מתאבד ללב אוכלוסיה אזרחית.
היום?
שכחו מכל זה.
היום הם רוצחים אותנו דרך הצלחת!!! | יגאל מלכה - Igal Malka

# data[].attributes.attachment_link.description
פעם, כשארגוני המחבלים היו רוצים לבצע פיגוע המוני, הם היו מחדירים מכונית תופת, או מחבל מתאבד ללב אוכלוסיה אזרחית.
היום?
שכחו מכל זה.
היום הם רוצחים אותנו דרך הצלחת!!!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ישיבת רמת גן

# data[].attributes.attachment_link.title
תגדיל ראש! #חסידות #תפילה #רמת גן #עבודה_עברית #דודקביץ #יצהר #אהבה

# data[].attributes.headline
ההגה בידיים שלהם

# data[].attributes.subject
ההגה בידיים שלהם

# data[].attributes.body
הציבור החרדי הוא צרכן התחבורה הגדול בישראל, אך את המפתחות הוא מותיר לאחרים. תשומת לב מערכתית מצד ההנהגה החרדית והממשלה יכולה להפוך את האבסורד הזה להזדמנות: חיבור בין ענף שמשווע לידיים עובדות ומוצף בערבים, לבין מגזר שמחפש אפיקי פרנסה והשתלבות במינון שלו

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4a2N05K

הכתבה מתוך "מגזין הקול היהודי" לפרשת בשלח

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית - פרק חמישי

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית - פרק חמישי

# data[].attributes.body
יו"ר איגוד הבנייה והצריכה אלי כהן - "צריך לייצר דור חדש בתחום הבניה"

אלי כהן מאמין שענף הבניה הולך להשתנות טכנולוגית מהקצה אל הקצה, וחושב שחייבים להכשיר יהודים שיוכלו להיות שם ולהוביל את השינוי, כדי להשיג כמה שיותר עצמאות ישראלית

להאזנה בספוטיפיי:https://bit.ly/4nCRcPv

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/44SEXag

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.attachment_link.title
יו”ר איגוד הבנייה והצריכה אלי כהן - ”צריך לייצר דור חדש בתחום הבניה” פרק 5 -

# data[].attributes.attachment_link.description
אלי כהן מאמין שענף הבניה הולך להשתנות טכנולוגית מהקצה אל הקצה, וחושב שחייבים להכשיר יהו�

# data[].attributes.headline
הגיע הזמן לצאת מהקונספציה!

# data[].attributes.subject
הגיע הזמן לצאת מהקונספציה!

# data[].attributes.body
"אי אפשר לבנות ללא ערבים" האמנם?!

אי העסקת ערבים תביא להאטה בתחום הבניה" - באמת?!

# data[].attributes.attachment_link.title
בענף הבנייה מודים: בלי פועלים פלסטינים - התפוקה רק עולה

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר המתקפה הרצחנית של חמאס ב-7 באוקטובר הוחלט שלא להכניס פועלים פלסטינים לישראל. בחברות הבנייה מודים: שינוי מבורך. צפו

# data[].attributes.body
מאת אוריאל פרנק

ע"פ דרשה לשבת לעידוד עבודה עברית תשפ"ה מאת הרב יצחק חיים סבתו

חֻמָּשׁ תּוֹרַת כֹּהֲנִים, חֻמָּשׁ הַקְּדֻשָּׁה,

נֶחְתַּם בְּשָׁלוֹשׁ פָּרָשׁוֹת שֶׁבְּמֶרְכָּזָן הַשַּׁבָּת הַקְּדוֹשָׁה.

בִּשְׁמִירַת הַשַּׁבָּת, הַמַּתָּנָה הַטּוֹבָה,

עַם מְקַדְּשֵׁי שְׁבִיעִי מְעִידִים וּמוֹדִים עַל הַבְּרִיאָה.

כָּךְ גַּם הַשְּׁבִיתָה בְּשַׁבַּת הָאָרֶץ וּבַיּוֹבֵל, מַכְרִיזָה כִּי לַה' הָאָרֶץ וְהַתֵּבֵל.

וְהָאָרֶץ לֹא תִמָּכֵר לִצְמִתֻת כִּי לִי הָאָרֶץ, כִּי גֵרִים וְתוֹשָׁבִים אַתֶּם עִמָּדִי.

אִם תַּעֲשׂוּ עַצְמְכֶם רַק גֵּרִים, וְלֹא אֲדוֹנִים וּבְעָלִים,

אִם בְּחֻקֹּתַי תֵּלֵכוּ וְתִהְיוּ לִי מַמְלֶכֶת כֹּהֲנִים קְדוֹשִׁים

– הֲרֵי שֶׁהָאָרֶץ שֶׁלָּכֶם תִּהְיֶה, וְנָתְנָה הָאָרֶץ פִּרְיָהּ

וַאֲכַלְתֶּם לָשֹׂבַע וִישַׁבְתֶּם לָבֶטַח עָלֶיהָ.

אַךְ אִם יָרוּם לְבַבְכֶם וְתַחְשְׁבוּ שֶׁאַתֶּם הַתּוֹשָׁבִים

בַּעֲלֵי הָאָרֶץ, מְבֻסָּסִים וְאֶזְרָחִים רַעֲנַנִּים,

הֲרֵי שֶׁהָאָרֶץ תִּהְיֶה לְרוֹעֵץ, וְהָאָרֶץ תֵּעָזֵב מֵהֶם וְתִרֶץ אֶת שַׁבַּתָּהּ.

תַּחַת הֱיוֹת אֶרֶץ הַקֹּדֶשׁ מַקְפֵּצָה וּמַדְרֵגָה לַעֲלִיָּה וּלְחִבּוּר עִם בּוֹרְאָהּ,

עָלוּל הָאָדָם לַהֲפֹךְ אֶת הָאֲדָמָה לְאֵל זָר, וְאֶת תִּקְוָתוֹ יִתְלֶה בָּהּ.

עַל כֵּן בַּחֻלְיָה הַמְּקַשֶּׁרֶת בֵּין בְּהַר לִבְחֻקּוֹתַי בָּאָה הָאַזְהָרָה:

לֹא תַעֲשׂוּ לָכֶם אֱלִילִם, וְאֶבֶן מַשְׂכִּית לֹא תִתְּנוּ בְּאַרְצְכֶם לְהִשְׁתַּחֲוֹת עָלֶיהָ:

אַל תִּשְׁתַּחֲווּ לָאָרֶץ, אַל תִּתְיַחֲסוּ אֵלֶיהָ כְּמוֹ אֶל אֱלִילִים.

אַךְ לְצַד שְׁמִטַּת הָאָרֶץ, יֵשׁ גַּם שְׁמִטַּת כְּסָפִים.

לֹא רַק פִּתּוּי הָאֲדָמָה אוֹרֵב לָעָם הַנֶּאֱמָן,

גַּם אֱלִילֵי הַכֶּסֶף הֵם אֶתְגָּר מְסֻכָּן.

מִי שֶׁמְּשֻׁעְבָּד לַעֲשִׂיַּת הוֹן וּלְחַשֵּׁב חֶשְׁבּוֹנוֹת,

יַלְוֶה רַק בְּרִבִּית, וְלֹא יַשְׁמִיט חוֹבוֹת,

"לֹא יַעֲשֶׂה עֲסָקִים עִם חֲבֵרִים"

כִּי כְּשֶׁאֶת הַחִסָּכוֹן וְהָרְוָחִים מְמַקְסְמִים,

זֶה יָכוֹל לָבוֹא עַל חֶשְׁבּוֹן שְׁכֵנִים וּקְרוֹבִים.

כְּנֶגֶד זֶה מְלַמֶּדֶת אוֹתָנוּ הַתּוֹרָה:

פֹּה בְּאֶרֶץ חֶמְדַּת אָבוֹת, בְּאֶרֶץ הַשְׁרָאַת הַשְּׁכִינָה,

עָלֵינוּ לִבְנוֹת אֻמָּה מְגֻבֶּשֶׁת וּמְבֻסֶּסֶת כַּלְכָּלִית וְחֶבְרָתִית,

גּוֹי אֶחָד וּמְאֻחָד בָּאָרֶץ, מִתּוֹךְ אַהֲבָה וְאַחְוָה – זוֹ הַתַּכְלִית,

וּלְפִיכָךְ עֲסָקִים עוֹשִׂים דַּוְקָא עִם יְהוּדִי וִיהוּדִית:

תִּמְכְּרוּ מִמְכַּר – לַעֲמִיתֶךָ, וְגַם קָנֹה – מִיַּד עֲמִיתֶךָ,

יֵשׁ לַעֲשׂוֹת עֲסָקִים וּלְהַעֲדִיף עֲבוֹדָה שֶׁל אָחִיךָ.

כְּשֶׁאַהֲבַת יִשְׂרָאֵל הִיא הַמְּנִיעָה אוֹתְךָ,

הֲרֵי הַהַצְלָחָה וְהָרֶוַח שֶׁל חֲבֵרְךָ – הֵם גַּם שֶׁלְּךָ.

"עַמִּי וְנָכְרִי - עַמִּי קוֹדֵם", וַעֲנִיֵּי עִירְךָ - קוֹדְמִים,

אֶת הָאָח אַעֲסִיק וַאֲפַרְנֵס, אַלְוֶה לוֹ בְּלִי רִבִּית,

לְאֶבְיוֹנֵי עַמִּי אַשְׁמִיט חוֹבוֹת וְאַפְקִיר יְבוּל בַּשְּׁבִיעִית,

זוֹהִי הָעַרְבוּת הַהֲדָדִית הַיִּשְׂרְאֵלִית.

כָּךְ מְיַשְּׂמִים אֶת שֶׁלִּמְּדָנוּ רַבִּי עֲקִיבָא,

"וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ" – זֶה כְּלָל גָּדוֹל בַּתּוֹרָה.

עֲבוֹדָה עִבְרִית עוֹשָׂה אוֹתָנוּ חֲבֵרִים,

וְאִם מְשַׁמְּרִין יִשְׂרָאֵל שְׁתֵּי שַׁבָּתוֹת – מִיָּד נִגְאָלִים.

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית פרק 4 - ישראל אריאל

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית פרק 4 - ישראל אריאל

# data[].attributes.body
השיחה עם ישראל אריאל מיצהר על עבודה עברית היא לפני הכל סוג של 'הדגמה בשטח'. אריאל איננו מומחה בתחום הבניה או המדיניות הכלכלית, ומה שעולה בראיון אתו הוא החוויה האישית של מי שהחליט לבנות את ביתו הפרטי בעבודה עברית בלבד בלי שהבין בעצמו בתחום. אבל החויה האישית הזו היא חלק מתרבות קהילתית שלמה שבנה היישוב יצהר, ומטפח עד היום גם עם אוכלוסיה של מאות משפחות. למדנו ממנו איך נראית עבודה עברית כחלק ממרקם החיים של קהילה.

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית פרק 4 - ישראל אריאל

# data[].attributes.headline
רשימת פנצ'ריות עבודה עברית

# data[].attributes.subject
רשימת פנצ'ריות עבודה עברית

# data[].attributes.body
בירושלים:

צמיגי דוידו מוטי רחוב האומן 12 תלפיות 053-7405185 מוטי

052-8075552 יוסי

צמיגי ירושלים רחוב בית הדפוס 34 ירושלים.

02-6254035

054-2533257

צמיגי דודו גסנר רוממה ירושלים

02-5380515

בבנימין:

פנצ'ריית הצמיג השמח בעדי עד

050-7103404

בשומרון:

פנצריית תיקון הכללי ביצהר

חנוך 0542575503

צמיגי פז רחוב העבודה 22 ראש העין

05465185058

גלגלי המגן צומת שילת

0525627070 מנשה

# data[].attributes.headline
דוד ליבי הי"ד

# data[].attributes.subject
דוד ליבי הי"ד

# data[].attributes.body
לדוד ליבי הי"ד מגיע הרבה יותר מעוד איזו הודעה שולית. הרי הוא לא יקבל מעמד של חלל צה"ל, הוא יהיה עוד אחד שנהרג, עוד אזרח בדרך למטרה הגדולה והלא בדיוק ברורה. דוד ליבי, תודה רבה לך ממני. תודה רבה לך ממני על זה שהראית שיש עוד צעירים עובדי כפיים, לא רק לוחמים, שמבינים מה היא עבודה קשה ומוכנים להקריב את חייהם כדי באמת לסייע במאמץ מלחמתי"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שמואל נהון, מומחה לעיצוב תודעה, מבקש להדגיש את הייחוד בסיפורו של דוד ליבי הי"ד שנפל ברצועת עזה בשבוע שעבר.

"דוד ליבי, בן 19, לא חייל, נהרג בעזה. אתם תשמעו על זה לשתי שניות וחצי, הוא לא ימשוך תשומת לב כי הוא לא מאלה שמושכים תשומת לב. אבל לדוד ליבי יש סיפור עמוק מבלי להכיר אותו. דוד ליבי שרת בשם משרד הביטחון כמפעיל צמ"ה, כלי הנדסי כלשהו. זה יכול להיות D-9, זה יכול להיות דחפור. הוא עסק בעבודות בינוי בעזה והיה חלק אמיתי ואינטגרלי מהמאמץ המלחמתי.

למה זה מעניין? למה הדמות הזאת צריכה להיזכר? כי היא מספרת סיפור עמוק יותר. בתור מי שמנהל חשבונות של גופי תחבורה רבים בישראל, וגם של משרד תחבורה וכל התחום הזה הוא חלק ממני כבר שנים, מפעילי הצמ"ה לא זכו עד למלחמה הזו להסברה. כלומר, לא הסתכלו עליהם כעל כלי נשק בכלל. בדיוק כמו שלא הסתכלו על הסברה כעל כלי נשק", מוסיף נהון.

הוא מציין כי "למעשה, רוב מפעילי הצמ"ה היום הם לא בדיוק מאוהדי ישראל. ציונים הם לא. ואז אנחנו נתקעים, בדיוק מה שקרה כאן עכשיו, עם חוסר קיצוני במפעילי צמ"ה. מי שהצילו את המצב אלה המפעילים המבוגרים, אנשים בני שבעים שחזרו לעבוד. אלה המובילים, מובילי טנקים שחזרו לעבוד בגיל 75 ו-80. אלה נהגי ההסעות שכבר יצאו לפנסיה מזמן וחזרו לעבוד. אין אנשים כאלה יותר. אין".

נהון מדגיש כי דווקא בין מה שמוגדר "נערי גבעות" נמצאים מי שיודעים לתפעל את הכלים המדוברים. "כל התחום הזה של פועלי כפיים נעלם. איפה הוא כן קיים? אצל אנשי הגבעות, אצל המתיישבים הצעירים. אנשים שלא גויסו לצבא כי הם נערי גבעות, כי הם אויבי העם. אז הם לא יכולים להתגייס לצבא. הם לא יכולים להתגייס לפעילות קרבית משמעותית כי הרי יש להם 'תשתית רעיונית בעייתית'.

אבל איפה הם כן באו לידי ביטוי? בתחילת המלחמה, אם מישהו זוכר את זה בכלל, הם אלה שעסקו בריתוך גגונים לטנקים ולנגמשים. הם אלה שעסקו במיגון כי הם יודעים לרתך, הם יודעים לבנות, הם יודעים לנהוג בטרקטור. הם, וייתכן שזה נשמע קצת מוזר, הקיבוצניקים. מה לעשות? הם עובדים עבודת כפיים. אבל לא שומעים עליהם כי הם בסך הכל עובדים במשרד הביטחון. יחידים שמוכנים לעבוד בעזה ולסכן את החיים שלהם. לא תמורת כסף אלא תמורת הגאווה והרצון יתרום לעם ישראל".

"אז אני בכוונה מדגיש את הסיפור הזה כאן. כי לדוד ליבי הי"ד מגיע הרבה יותר מעוד איזו הודעה שולית. הרי הוא לא יקבל מעמד של חלל צה"ל, הוא יהיה עוד אחד שנהרג, עוד אזרח בדרך למטרה הגדולה והלא בדיוק ברורה. דוד ליבי, תודה רבה לך ממני. תודה רבה לך ממני על זה שהראית שיש עוד צעירים עובדי כפיים, לא רק לוחמים, שמבינים מה היא עבודה קשה ומוכנים להקריב את חייהם כדי באמת לסייע במאמץ מלחמתי", סיכם.

# data[].attributes.attachment_link.title
נפילת דוד ליבי הי"ד חשפה תופעה ייחודית

# data[].attributes.attachment_link.description
שמואל נהון, מומחה לעיצוב תודעה, מבקש להדגיש את הייחוד בסיפורו של דוד ליבי הי"ד שנפל ברצועת עזה בשבוע שעבר.

# data[].attributes.headline
דבר המארגנים - תשפ"ד

# data[].attributes.subject
דבר המארגנים - תשפ"ד

# data[].attributes.body
ברוכים הבאים!

ראשית, ברצוננו להודות לכל מי שהנושא חשוב להם והגיעו לכאן, ולכל החברים והחברות שאכפת להם ועזרו כדי שנצליח יחד להרים את מיזם "שבת לעידוד עבודה עברית" בתוך ימים ספורים.

ברור שיש מה לשפר, ונשמח לקבל ביקורת בונה, ובעז"ה נשפר ונצליח.

מיזם "שבת עבודה עברית" מוקדש לזכר קדושי שמחת תורה תשפ"ד ומלחמת חרבות ברזל.

יהי רצון שלא תבוא תקלה על ידינו

ויברכנו ה' בכל מעשה ידינו לטובה ולגאולה שלמה.

וִיהִי נֹעַם אֲדֹנָי אֱלֹהֵינוּ עָלֵינוּ וּמַעֲשֵׂה יָדֵינוּ כּוֹנְנָה עָלֵינוּ וּמַעֲשֵׂה יָדֵינוּ כּוֹנְנֵהוּ.

נ"ב הבהרה משפטית:

אתר זה הוא יוזמה פרטית לתועלת הציבור ולשם שמים, ואינו שייך ל"מוקד עבודה עברית" או כל גורם אחר ששמו מוזכר באתר.

# data[].attributes.headline
יוזמה מבורכת

# data[].attributes.subject
יוזמה מבורכת

# data[].attributes.headline
האם המעודדים עבודה עברית חוטאים בחטא המרגלים?!

# data[].attributes.subject
האם המעודדים עבודה עברית חוטאים בחטא המרגלים?!

# data[].attributes.body
דע מה שתשיב...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב אליעזר מלמד

# data[].attributes.attachment_link.description
כבר יותר משנה שניתן היה להכפיל ולשלש את קצב הבנייה ביהודה ובשומרון. בעקבות החלטות של יישובים רבים לא להעסיק פועלים ערבים, קצב הבנייה הואט. ברור שהיינו רוצים שכל הפועלים יהיו אוהבי ישראל. בפועל, צריך לבנות עם מי שמוכן לעבוד.

# data[].attributes.attachment_caption
תשובה מתאריך כ' באייר תשפ"ד

# data[].attributes.headline
הרב אליקים לבנון, אלון מורה

# data[].attributes.subject
הרב אליקים לבנון, אלון מורה

# data[].attributes.body
שלום.

א. על הפסוק: וכי תמכרו ממכר לעמיתך או קנה מיד עמיתך דורשים חכמים: כל מכר או קנין, לא יהיה אלא מעמיתך!

ב. לפי זה אסור להעסיק גם עובדים זרים.

ג. אבל מאחר שאין מספיק ידים עובדות בארץ, לכן המדינה מביאה עובדים זרים.

ד. העסקת עובדים ערבים, יש בה שתי בעיות נוספות:

1. סכנה בטחונית. ראינו עובדי קצביה בהר נוף שנטלו את הגרזנים מהחנות, וטבחו ביהודים. ועוד ועוד.

2. הערבים כציבור, רוצים לגרשנו מארצנו, ואסור לסייע להם בפרנסתם.

ה. לכן אסור להעסיק עובדים ערבים, גם אם יפקידו עליהם שומרים.

ו. גם אם זה יפגע בקצב הבניה ביישובים, אין להעסיקם. יש לחתור להרחבת העבודה העברית, ובעז"ה, יתקיים בנו:

עוד אבנך ונבנית בתולת ישראל!

בברכה

אליקים לבנון, אלון מורה.

# data[].attributes.headline
על עידוד עבודה עברית

# data[].attributes.subject
על עידוד עבודה עברית

# data[].attributes.body
הראיון המלא -

https://youtu.be/zC1ga1sTxBk?si=cjeuRrTbBu029Ntl

האזינו החל מדקה

33.45 ועד הסוף.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט על המשמעות - תמיר דורטל

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיפה! זה המחיר האמיתי של עיסקת החטופים שלא רוצים שתדעו | אלחנן גרונר

# data[].attributes.headline
נגד העסקת פלסטינים: "שלא יעבדו לעולם"

# data[].attributes.subject
נגד העסקת פלסטינים: "שלא יעבדו לעולם"

# data[].attributes.body
יגאל דמרי, הבעלים של אחת מחברות הבניה הגדולות בישראל, הביע בוועידה השנתית להתחדשות עירונית את התנגדותו להעסקת האויב

לכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4jrmNR9

# data[].attributes.headline
שבוע של מזל🎶שבוע של פרנסה בין אחים

# data[].attributes.subject
שבוע של מזל🎶שבוע של פרנסה בין אחים

# data[].attributes.body
שיהיה לנו שבוע טוב יותר.

שבוע מבורך ומלא באהבת ישראל

שבוע טוב פותחים עם עבודה עברית👍

יהודים שמחים עובדים!

בערבות הדדית ננצח💪

שבת עידוד עבודה עברית

# data[].attributes.headline
עבודה עברית – תמיד תעדיפו לקנות מיהודים!

# data[].attributes.subject
עבודה עברית – תמיד תעדיפו לקנות מיהודים!

# data[].attributes.body
הרב מרדכי אליהו:

התורה הקדושה מלמדת אותנו שברגע שיש לנו אפשרות לרכוש עבד עברי למרות ההגבלות והקושי שבדבר יש עדיפות לקנות עבד עברי ולא עבד כנעני - ואותו הדין להעדיף תוצרת יהודית וחלב יהודי וכדו' ובשכר זה הקב"ה משפיע שפע על כולנו

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על אותם המשלחים מנות ממאכלים של חוץ לארץ קורא אני את הפסוק: "שתים רעות עשה עמי, אותי עזבו מקור מים חיים לחצוב להם בורות נשברים אשר לא יכילו המים" - וכי למה שיהודים לא יתפרנסו?! * לפרנס ולקנות רק מבני ברית בארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית - תמיד תעדיפו לקנות מיהודים! * אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.description
התורה הקדושה מלמדת אותנו שברגע שיש לנו אפשרות לרכוש עבד עברי למרות ההגבלות והקושי שבדבר יש עדיפות לקנות עבד עברי ולא עבד כנעני - ואותו הדין להעדיף תוצרת יהודית וחלב יהודי וכדו' ובשכר זה הקב"ה משפיע שפע על כולנו

# data[].attributes.headline
שישה פוסטים של דוד הלל על עבודה עברית - בפורמט טקסט

# data[].attributes.subject
שישה פוסטים של דוד הלל על עבודה עברית - בפורמט טקסט

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית - סדרת פוסטים

# data[].attributes.headline
עצות מעשיות לעבודה עברית

# data[].attributes.subject
עצות מעשיות לעבודה עברית

# data[].attributes.headline
עבודה עברית - תמיכה ביישוב הארץ

# data[].attributes.subject
עבודה עברית - תמיכה ביישוב הארץ

# data[].attributes.headline
עבודה עברית - טעם העץ כטעם הפרי

# data[].attributes.subject
עבודה עברית - טעם העץ כטעם הפרי

# data[].attributes.headline
פודקסט בינה מלאכותית ש

# data[].attributes.body
פודקסט בינה מלאכותית שמדבר על עבודה עברית

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית_ פעולה של אהבה

# data[].attributes.body
לְהֵאָמֵר לְאַחַר קְרִיאַת הַתּוֹרָה בְּשַׁבַּת פָּרָשַׁת בְּהַר ע''י הָרַב, הַשָּׁ''ץ אוֹ הַגַּבַּאי

מִי שֶׁבֵּרַךְ אֲבוֹתֵינוּ אַבְרָהָם יִצְחָק וְיַעֲקֹב,

הוּא יְבָרֵךְ אֶת כָּל הָעוֹבְדִים הַיְּהוּדִים,

וְאֶת כָּל מִי שֶׁמַּעֲסִיק יְהוּדִים,

וְאֶת כָּל מִי שֶׁקּוֹנֶה תּוֹצֶרֶת יְהוּדִית,

וְאֶת כָּל מִי שֶׁמְּעוֹדֵד עֲבוֹדָה עִבְרִית.

הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא יִשְׁמְרֵם וְיַצִּילֵם מִכָּל צָרָה וְצוּקָה וּמִכָּל נֶגַע וּמַחֲלָה, וְיָחוּלוּ עֲלֵיהֶם כָּל הַבְּרָכוֹת הַכְּתוּבוֹת בַּתּוֹרָה וּבַנְּבִיאִים,
וְנִזְכֶּה כֻּלָּנוּ לְהַמְשִׁיךְ בְּבִנְיַן אַרְצֵנוּ וּבְחִזּוּק כַּלְכָּלַת עַמֵּנוּ, וּלְהַנִּיחַ לַמִּקְדָּשׁ אֶת אֶבֶן הַפִּנָּה, עִם כָּל יִשְׂרָאֵל אַחֵינוּ, וְנֹאמַר: אָמֵן!

# data[].attributes.headline
כתבה באתר הקול היהודי

# data[].attributes.subject
כתבה באתר הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
* הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מערכת הקול-היהודי

ט"ו אייר תשפ"ד - 13:47 23/05/2024

יוזמה חדשה מבקשת לחזק את נושא העבודה עברית בעזרת קביעת "שבת עבודה עברית" בשבת פרשת "בהר".

על פי האתר תחת הכותרת "עידוד עבודה עברית", השבת תצויין שבת עבודה עברית מתוך כוונה "לעודד את מהפכת העבודה העברית ולקדם אותה."

"בתקופה מאתגרת זו שאנו נמצאים בה במדינת ישראל, אנו רואים התעוררות גדולה לעידוד עבודה עברית, לחיזוק הערבות ההדדית, ולניסיון לצאת מההתמכרות שלנו לעסקים עם אויבים, ולהתקדם אל היעד של עצמאות כלכלית וחוסן לאומי" כותב אוריאל פרנק.
"השבת נקרא בתורה את הפסוק "וְכִי תִמְכְּרוּ מִמְכָּר לַעֲמִיתֶךָ אוֹ קָנֹה מִיַּד עֲמִיתֶךָ" (ויקרא כה, יד). מהכפלת המילה "עֲמִיתֶךָ" דרשו חז"ל שיש להעדיף למכור ולקנות דווקא מיהודי, "עֲמִיתֶךָ". כמו כן, מוטב לתת מקום עבודה ופרנסה לאחינו ואחיותינו מאשר לפרנס גוי (ואפילו אוהב ישראל; וכל שכן צר ואויב!), ככתוב גם כן בפרשה זו: "וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ".

לפני כמאה שנה פִרסם הרב הראשי הראשון לישראל, הראי"ה קוק זצ"ל, כרוז אל "אחינו היקרים בכל מלוא רוחב ארצנו הקדושה" שמעסיקים ערבים בזול במקום לתת פרנסה לאחיהם היהודים. הנה כמה ציטוטים נבחרים (הכרוז במלואו באגרות הראי''ה ד', עמ' פג):
וְעַתָּה כַּמָּה חוֹבָה כְּפוּלָה וּמְכֻפֶּלֶת הִיא עַל יִשּׁוּבֵנוּ כֻּלּוֹ אֲשֶׁר עַל אַדְמַת הַקֹּדֶשׁ, עַכְשָׁו הִגִּיעַ הַזְּמַן לְהֵחָלֵץ חוּשִׁים כֻּלָּנוּ, בְּעַד הָעֲבוֹדָה הָעִבְרִית. עַתָּה בָּא הַתּוֹר שֶׁל "וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ", בְּיַחַשׂ לִנְתִינַת עֲבוֹדָה בְּכָל מִקְצֹעוֹת הַמֶּשֶׁק שֶׁלָּנוּ בְּיִשּׁוּבֵנוּ כֻּלּוֹ בְּכָל מְלֹא רָחְבּוֹ וְהֶקֵּפוֹ... הָעֲבוֹדָה הַיִּשְׂרְאֵלִית מֻכְרַחַת הִיא לִהְיוֹת עַכְשָׁו, עוֹלָה כְּפוֹרַחַת בְּאַרְצֵנוּ הַקְּדוֹשָׁה. כָּל מְנִיעָה שֶׁבָּעוֹלָם אָסוּר לָהּ לִהְיוֹת חוֹצֶצֶת בֵּינֵינוּ וּבֵין חוֹבַת הַקֹּדֶשׁ הַזֹּאת. עָלֵינוּ לִזְכֹּר מָה הִיא חוֹבָתֵנוּ הַכּוֹלֶלֶת לְעַמֵּנוּ וּלְאַרְצֵנוּ כָּעֵת חַיָּה - נְתִינַת עֲבוֹדָה בְּעַיִן יָפָה בְּלֹא אֲמַתְלָאוֹת, בְּלֹא הִשְׁתַּמְּטוּת. שְׁאֵלַת חַיִּים הִיא לָנוּ עַכְשָׁו, שְׁאֵלַת הָעֲבוֹדָה הָעִבְרִית, עָלֵינוּ לִזְכֹּר שֶׁלֹּא לְהִתְעַלֵּם מִבְּשָׂרֵנוּ, בְּמִדָּה כְּפוּלָה שֶׁל חוֹבַת אַחִים וְשֶׁל חוֹבַת בִּנְיָן הָעָם עַל אַדְמָתֵנוּ. הָרִימוּ נֵס שֶׁל עֲבוֹדַת-אַחִים, עֲבוֹדַת יִשְׂרָאֵל, עַל אַדְמַת יִשְׂרָאֵל!

בדומה למיזמים נוספים של הקדשת שבתות להתחזקות בערכים חשובים, החל מהשנה, בעז"ה, תוקדש שבת פרשת "בהר" למועד שנתי לעידוד עבודה עברית."

המארגנים מזמינים את הרבנים, המדריכים בתנועות הנוער מורים והורים לדבר על חשיבותה של העבודה העברית ולעודד רכישה בעסקים יהודיים.

בנוסף לכך, המארגנים מציעים להעלות לתורה אנשים שעוסקים לפרנסתם בעבודת כפיים ובכך להוקיר אותם.

באתר ניתן למצוא גם מערכי פעולה וחומרים בנושא עבודה עברית

# data[].attributes.attachment_link.title
"וחי אחיך עימך" - שבת עבודה עברית * הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
יוזמה חדשה מבקשת בשבת פרשת "בהר" להביא לקדמת הבמה את נושא העבודה העברית

# data[].attributes.headline
השבת שבת עבודה עברית😁😁

# data[].attributes.subject
השבת שבת עבודה עברית😁😁

# data[].attributes.body
רוצים לקבל חומרים לפרסום? פעולות? דבר תורה ועוד?

היכנסו לקבוצה השקטה:

https://chat.whatsapp.com/HlGfAC6g33S0tyFCw0ySuz

# data[].attributes.headline
לקנות רק מיהודים - מרן הרב מרדכי אליהו זצוק"ל

# data[].attributes.subject
לקנות רק מיהודים - מרן הרב מרדכי אליהו זצוק"ל

# data[].attributes.headline
הזמנה לכתיבה למען עבודה עברית

# data[].attributes.subject
הזמנה לכתיבה למען עבודה עברית

# data[].attributes.body
גדלנו על יוסף מוקיר שבת ועל האריה ששמר על הרב במדבר ועל מלא סיפורי ניסים למקיימי מצוות למרות פיתויים כלכליים ואחרים. בואו נתחיל לכתוב את סיפורי הניסים למקיימי המצוות המיוחדות לדור שלנו🇮🇱מוזמנים להפיץ לכל עבר

# data[].attributes.headline
מחקר רשמי של "מרכז המחקר והמידע של הכנסת" (ממ"מ)

# data[].attributes.subject
מחקר רשמי של "מרכז המחקר והמידע של הכנסת" (ממ"מ)

# data[].attributes.body
שיפור במצב הכלכלי של הפלסטינים מוביל לעלייה בטרור

# data[].attributes.headline
תפילת "מי שברך" לעולים לתורה בשבת לעידוד עבודה עברית

# data[].attributes.subject
תפילת "מי שברך" לעולים לתורה בשבת לעידוד עבודה עברית

# data[].attributes.body
מִי שֶׁבֵּרַךְ אֲבוֹתֵינוּ אַבְרָהָם יִצְחָק וְיַעֲקֹב הוּא יְבָרֵךְ אֶת (פְּלוֹנִי בֶּן פְּלוֹנִי) בַּעֲבוּר שֶׁעָלָה לִכְבוֹד הַמָּקוֹם, לִכְבוֹד הַתּוֹרָה וְלִכְבוֹד הַשַּׁבָּת, הַשַּׁבָּת לְעִידוּד עֲבוֹדָה עִבְרִית.

בִּשְׂכַר זֶה הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא יִשְׁמְרֵהוּ וְיַצִּילֵהוּ מִכָּל צָרָה וְצוּקָה וּמִכָּל נֶגַע וּמַחֲלָה וְיִשְׁלַח בְּרָכָה וְהַצְלָחָה בְּכָל מַעֲשֵׂה יָדָיו, וְיִזְכֶּה לְהַמְשִׁיךְ בְּבִנְיַן אַרְצֵנוּ וּבְחִזּוּק כַּלְכָּלַת עַמֵּנוּ, עִם כָּל עוֹבְדֵי הַכַּפַּיִם הַיְּהוּדִים וְעִם כָּל מִי שֶׁמַּעֲסִיקִים יִהוּדִים, וְכָל הַצּוֹרְכִים תּוֹצֶרֶת יְהוּדִית, וְיִזְכּוּ לְהַנִּיחַ לַמִּקְדָּשׁ אֶת אֶבֶן הַפִּנָּה, עִם כָּל יִשְׂרָאֵל אֶחָיו, וְנֹאמַר: אָמֵן!

# data[].attributes.headline
על צמחונות, הידור בכשרות ועבודה עברית

# data[].attributes.subject
על צמחונות, הידור בכשרות ועבודה עברית

# data[].attributes.body
דוד הלל

בת עין

# data[].attributes.body
עוֹבְדִים בְּעִבְרִית – זוֹ זְכוּת, זוֹ שִׂמְחָה,

נוֹתְנִים יָד לָאָח – זוֹ דֶּרֶךְ בְּרוּכָה!

כְּשֶׁאַתָּה צָרִיךְ – תַּחֲשֹׁב עַל מָחָר,

אָחִיךָ עוֹבֵד – תֵּן לוֹ שָׂכָר!

🙌

עֲבוֹדָה עִבְרִית – לֹא רַק מִלִּים,

זוֹ עַרְבוּת הֲדָדִית בְּכָל הַתְּחוּמִים.

אַחִים לָעֲבוֹדָה – לֵב אֶחָד, נְשָׁמָה,

מְחַזְּקִים אֶת הָעָם – זוֹ מִצְוָה קְדוֹשָׁה!

🎵

אָז קָדִימָה, בּוֹא נָרִים תַּ'דֶּגֶל,

בְּעִבְרִית – נַעֲבֹד וְנִשְׁתַּדֵּל.

עוֹבְדִים יְהוּדִים, זֶה פָּשׁוּט נָכוֹן –

אַהֲבַת חִנָּם, בְּלֵב הָמוֹן!

שַׁבָּת פָּרָשַׁת בְּהַר-בְּחֻקּוֹתַי. בְּיַחַד נְנַצֵּחַ!

# data[].attributes.attachment_link.title
עוֹבְדִים בְּעִבְרִית 

# data[].attributes.attachment_link.metadata.title
עוֹבְדִים בְּעִבְרִית 

# data[].attributes.headline
פלטפורמה להעלאת חומרים בנושא מניעת הכנסת אויבים הביתה ומניעת העסקתם

# data[].attributes.subject
פלטפורמה להעלאת חומרים בנושא מניעת הכנסת אויבים הביתה ומניעת העסקתם

# data[].attributes.headline
פודקאסט על ההיסטוריה של עבודה עברית

# data[].attributes.subject
פודקאסט על ההיסטוריה של עבודה עברית

# data[].attributes.body
פרק ראשון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כשבגרוש היה חור

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית- ממונטיפיורי עד פתח תקוה [כשבגרוש היה חור]

# data[].attributes.attachment_link.description
כשבגרוש היה חור

# data[].attributes.headline
תפילה אישית לפני עסק עם יהודי

# data[].attributes.subject
תפילה אישית לפני עסק עם יהודי

# data[].attributes.headline
כתבה מעולה על עבודה עברית

# data[].attributes.subject
כתבה מעולה על עבודה עברית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית: המילואימניקים שהחליטו לעבוד באתרי בנייה ולסייע לקבלנים

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית פרק שלישי

״כשניגמל נגלה ענף בנייה שלא היה כמותו באף מקום בעולם״

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית פרק שלישי

״כשניגמל נגלה ענף בנייה שלא היה כמותו באף מקום בעולם״

# data[].attributes.body
בפרק השלישי של עבודה עברית יורדים לראשונה לשטח: שיחה עם יוסף דרשן, איש עבודה עברית לא רק בידיים אלא קודם כל בראש.

הוא משוכנע שכשנעז כחברה להיכנס לתחום הבנייה, נחולל גם בתחום הזה את הניסים שהצלחנו לחולל בכלכלה, בהיי טק ובעולם הצבא

לצפיה ביוטיוב: https://bit.ly/4jzCtlD

להאזנה לפודקאסט:https://bit.ly/3Gc5ANr

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/3GeMdU1

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.headline
למעוניינים ללמוד יותר 

# data[].attributes.body
למעוניינים ללמוד יותר ולהעמיק בתחום של העסקת פועלים יהודים, על הבעיות והפתרונות, ההיסטוריה והעתיד- מוזמנים להאזין לסדרת פודקאסטים החדשה של הקול היהודי.

מומלץ בחום!!!

---------------------‐---------‐------------

הסכת עבודה עברית - פרק ראשון

סדרה חדשה בקול היהודי הולכת לטפל בתפוח האדמה הלוהט: העדפת תעסוקת יהודים בעידן של שיח שיוויון האם ערך עבודה עברית יקבל עדנה לאחר המלחמה והבירור שהיא חידדה בכל מה שקשור לכוונות של הערבים? האם יש ערך לעבודות כפיים? מה בין גזענות לבין העדפה לאומית בריאה? וגם איך זה ישפיע על ענף הבנייה ועל הכלכלה הישראלית?

בפרק היום יוסף רוסו מארח לשיחה את העיתונאי אלחנן גרונר

לצפיה ביוטיוב: ‪bit.ly/4hVREoe‎‬

להאזנה לפודקאסט:‪bit.ly/4cc2zst‎‬

ניתן להאזין באפליקציות השונות: ‪bit.ly/4jbngXS‎‬

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עבודה עברית צילום: יוני קמפינסקי

השבת הקרובה, פרשת "בהר", תוקדש לעידוד עבודה עברית. במקומות רבים בארץ רבנים ישוחחו על הנושא ועובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים יכובדו לעלות לתורה.

"בתקופה מאתגרת זו שאנו נמצאים בה במדינת ישראל, אנו רואים התעוררות גדולה לעידוד עבודה עברית, לחיזוק הערבות ההדדית, ולניסיון לצאת מההתמכרות שלנו לעסקים עם אויבים, ולהתקדם אל היעד של עצמאות כלכלית וחוסן לאומי", מספר אוריאל פרנק, מיוזמי השבת.

"החל מהשנה, בעז"ה, תוקדש שבת פרשת 'בהר' למועד שנתי לעידוד עבודה עברית. השבת נקרא בתורה את הפסוק 'וְכִי תִמְכְּרוּ מִמְכָּר לַעֲמִיתֶךָ אוֹ קָנֹה מִיַּד עֲמִיתֶךָ", שממנו דרשו חז"ל שיש להעדיף למכור ולקנות דווקא מיהודי, "עֲמִיתֶךָ'. כמו כן, מוטב לתת מקום עבודה ופרנסה לאחינו ואחיותינו מאשר לפרנס גוי, ואפילו אוהב ישראל; וכל שכן צר ואויב, ככתוב גם כן בפרשה זו: 'וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ'.

אז מה זה אומר? רבנים, דרשנים, מדריכים, מורים והורים מוזמנים לשוחח השבת על הנושא. כמו כן, עובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים יכובדו לעלות לתורה השבת. ביחד ננצח - מתוך ערבות הדדית", הוא חותם.

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.title
מיזם חדש: "שבת עבודה עברית"

# data[].attributes.attachment_link.description
השבת הקרובה, פרשת "בהר", תוקדש לעידוד עבודה עברית. רבנים ישוחחו על הנושא ועובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים יכובדו לעלות לתורה.

# data[].attributes.headline
עבודה עברית בשומרון - זה אפשרי אם רק תרצו!

# data[].attributes.subject
עבודה עברית בשומרון - זה אפשרי אם רק תרצו!

# data[].attributes.body
פועלים יהודים (במקום להכניס מחבלים תומכי חמאס...) - בישוב רבבה בשומרון 🇮🇱

בישוב רבבה נבנתה שכונה שלמה בעבודה עברית בלבד (ינון מגל)

# data[].attributes.headline
זה יתכן! זה אפשרי!

# data[].attributes.subject
זה יתכן! זה אפשרי!

# data[].attributes.body
דוד הלל

# data[].attributes.headline
הרב גינזבורג - לקראת שבת בהר

# data[].attributes.subject
הרב גינזבורג - לקראת שבת בהר

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית - פרק שני 

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית - פרק שני 

# data[].attributes.body
המתמטיקה של ערן רולס, יו"ר מרכז הבנייה הישראלי היא פשוטה – מאה אלף עובדים זרים ישנו לבלי הכר את התלות הלא רציונלית שפיתחנו בכוח האדם הפלסטיני.

מי עוצר את זה? לטענתו בדיוק אותה קונספציה ביטחונית שטרם השתחררנו ממנה גם אחרי טבח שמחת תורה

בפרק היום יוסף רוסו מארח לשיחה את יו"ר מרכז הבנייה הישראלי ערן רולס

לצפיה ביוטיוב: https://bit.ly/3FWZZuq

להאזנה לפודקאסט:https://bit.ly/4jmzAVl

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/4lfpxD7

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

להצטרפות לעדכוני הקול היהודי בווצאפ: https://chat.whatsapp.com/DEPf5GE1LJFBNyRZLyLROB

# data[].attributes.attachment_caption
מאת אוריאל פרנק 

# data[].attributes.body
סְטִיקֶר קָטָן עַל רִכְבִּי

הִתְפַּכְּחוּת מֵהַשְּׁבִיעִי לָעֲשִׂירִי:

"עֲבוֹדָה עִבְרִית" נִכְתַּב בּוֹ

"אַהֲבַת יִשְׂרָאֵל" לְצִדּוֹ.

לִרְחוֹב בּוֹרוֹכוֹב הִגַּעְתִּי

בְּפִנַּת גּוֹרְדּוֹן חָנִיתִי

כַּאֲשֶׁר לָרֶכֶב שַׁבְתִּי

הַשְׁחָתָה פִּתְאוֹם גִּלִּיתִי:

"עֲבוֹדָה עִבְרִית" נִמְחֲקָה

בִּידֵי "נְאוֹרִים" מִדָּת חֲדָשָׁה

בּוֹרוֹכוֹב וְגוֹרְדוֹן מִתְהַפְּכִים

כְּשֶׁעֶרְכֵי צִיּוֹנוּת נִמְחָקִים...

צְחוֹק גּוֹרָל אוֹ אוֹת מִמְּרוֹמִים

בְּצוֹמֶת גְּדוֹלֵי הַצִּיּוֹנִים

נִמְחֲקָה מוֹרַשְׁתָּם מֵהַמַּדְבֵּקָה

אַךְ אָנוּ נֹאחַז בַּמּוֹרָשָׁה.

לֹא נְוַתֵּר, נַדְבִּיק שׁוּב בְּגַאֲוָה

אֶת הַסְּטִיקֶר הַזֶּה, לְלֹא מוֹרָא,

גַּם אִם לֹא תָּמִיד הֲכִי זוֹל

בַּעֲבוֹדָה עִבְרִית שׁוּב נִדְגּוֹל!

# data[].attributes.headline
עבודה עברית: סדרת ההסכתים החדשה של הקול היהודי  

# data[].attributes.subject
עבודה עברית: סדרת ההסכתים החדשה של הקול היהודי  

# data[].attributes.body
לצד ההתקדמות המרשימה של ישראל כ"אומת הייטק", נדמה כי תחומים שלמים שהיו פעם בלב הזהות הלאומית – חקלאות, בנייה, מקצועות טכניים ויצרניים – הלכו והוזנחו. הקול היהודי משיק את סדרת ההסכתים החדשה "עבודה עברית", שתצא לדרך ביום ראשון הקרוב, ותציב במרכז את השאלות שכולנו צריכים לשאול: מה קורה לחברה שמפסיקה לעבוד בידיים? ומה יקרה אם נחזור לעשות זאת בעצמנו?

במהלך הסדרה ניפגש עם אנשי שטח – קבלנים, חקלאים, ובעלי מלאכה – לצד אנשי רוח, כלכלה וביטחון, ונבחן יחד את ההשלכות של התלות הגוברת בעובדים ערבים וזרים. האם מדובר בפתרון זמני שהפך לקבע מסוכן? או שיש דרך אחרת?

"עבודה עברית" תתעמק לא רק בשאלות של פרנסה, אלא גם בזהות, בחוסן החברתי וביכולת של עם ישראל לבנות, לייצר ולהפריח את אדמתו בכוחות עצמו. בין אם אתם אנשי מקצוע, חובבי היסטוריה, או פשוט אזרחים שעתיד המדינה חשוב להם – הסדרה הזו בשבילכם.

"עבודה עברית" – לא זיכרון נוסטלגי, אלא שאלה בוערת על המציאות של כולנו.

פרק ראשון

בפרק היום יוסף רוסו מארח לשיחה את העיתונאי אלחנן גרונר

לצפיה ביוטיוב: https://bit.ly/4hVREoe

להאזנה לפודקאסט:https://bit.ly/4cc2zst

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/4jbngXS

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.headline
לא תיכון חברה יהודית בארץ ישראל לאורך ימים אם רוב העובדים השכירים יהיו ערביים.

# data[].attributes.subject
לא תיכון חברה יהודית בארץ ישראל לאורך ימים אם רוב העובדים השכירים יהיו ערביים.

# data[].attributes.body
פרק שביעי - "עבודה עברית"

בתוך: אליעזר ליבנה, אהרן אהרנסון : האיש וזמנו

ירושלים מוסד ביאליק תשכ"ט - 1969

עמוד: 155-175

# data[].attributes.headline
עבודה עברית באהבה 

# data[].attributes.subject
עבודה עברית באהבה 

# data[].attributes.body
דוד הלל

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/1768916715/posts/pfbid0ptC8YaNXH4UzbuNeLyvBd3ec28AGjogLwJJ4J9c3Xr1pXYv6WdaemYp3Z6Z4RFs5l/?app=fbl

# data[].attributes.headline
גם בפורים - עבודה עברית

# data[].attributes.subject
גם בפורים - עבודה עברית

# data[].attributes.body
מוזמנים להפיץ בקבוצות ובסטטוסים,

ולהאזין לדברי הרב מרדכי אליהו זצ"ל:

https://harav.org/torat-harav/mishloach-manot-with-israeli/

🇮🇱

# data[].attributes.headline
שיחת השבוע: על חסיד סאטמר, עבודה עברית ויישוב ארץ ישראל

# data[].attributes.subject
שיחת השבוע: על חסיד סאטמר, עבודה עברית ויישוב ארץ ישראל

# data[].attributes.body
כך היא גאולתן של ישראל…!

# data[].attributes.attachment_caption
יישר כח לבנימין פרנק

# data[].attributes.headline
כרזה מעוצבת 

# data[].attributes.body
כרזה מעוצבת

# data[].attributes.body
בוקר טוב,

לפני שעה קלה עברתי ליד אתר הבניה במרכז היישוב, ובעודי מביט בהערצה בחבר'ה משלנו שבונים את הארץ... 🇮🇱🇮🇱

עובר לו בחור ושר כנגדם:

"עבדים היינו, היינו, לפרעה במצרים, במצרים... עתה, עתה, בני חורין"!

אינני יודע כמה הבחור הזמר המלגלג הוא בעצמו עבד...

אבל, אח! כמה שהוא צודק! כמה בוני הארץ הם בני חורין!

בהצדעה לשליחים שלנו להשתחרר מכבלי הגלות והתלות באויבינו!

אז בפעם הבאה שתעברו לידם - פרגנו!

♥

כמו כן, כדאי גם לדבר עם בני הנוער שלנו על הערך של עבודת כפיים עברית...

[מי יודע, אולי הבחור המזמר הוא הבן שלכם...]

🎼🎶

# data[].attributes.attachment_caption
מאת אוריאל פרנק, בהשראת שירו של ישי ריבו, לזכרו של סמל אריאל אליהו, ז"ל, בתוך שאר גיבורי ישראל הי"ד

# data[].attributes.headline
"אני שייך לעם" - מהדורת יום העצמאות תשפ"ד

# data[].attributes.subject
"אני שייך לעם" - מהדורת יום העצמאות תשפ"ד

# data[].attributes.body
אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁמִּתְגַּיֵּס בַּהֲמוֹנָיו

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁלֹּא שׁוֹכֵחַ אֶת שְׁבוּיָיו

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁכּוֹבֵשׁ אֶת רַחֲמָיו

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁדּוֹרֵשׁ "רָפִיחַ עַכְשָׁו"!

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁאַף פַּעַם לֹא מוּבָס

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁלֹּא תָּמִיד הוּא מְנֻמָּס

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁבְּסִיּוּעַ לָאוֹיֵב מָאַס

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁחוֹסֵם מַשָּׂאִיּוֹת חמא"ס!

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁלֹּא תּוֹמֵךְ בְּשׁוּם חַבְּלָן

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁקּוֹנֶה כָּחֹל לָבָן

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁאֶת אֶחָיו הוּא מְפַרְנֵס

אֲנִי שַׁיָּךְ לְעַם שֶׁעַצְמָאוּת הוּא שׁוּב דּוֹרֵשׁ!

# data[].attributes.headline
"שבת לעידוד עבודה עברית" תשפ"ד

# data[].attributes.subject
"שבת לעידוד עבודה עברית" תשפ"ד

# data[].attributes.body
בשבת הבעל"ט, פרשת "בהר" (י"ז באייר תשפ"ד), נציין "שבת לעידוד עבודה עברית". זו הזדמנות מעולה לעודד את המהפכה ולקדם אותה.

1. רבנים, דרשנים, מדריכי תנועות נוער, מורים והורים מוזמנים לשוחח השבת על הנושא, ולעודד צריכת תוצרת יהודית, עסקים עם אחים ואחיות, כי ננצח ביחד מתוך ערבות הדדית.

2. מומלץ לכבד בעליה לתורה השבת עובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים.

מוזמנים להוסיף באתר זה על קהילות שבהן ידרשו בעד עבודה עברית בשבת הקרובה.

מוזמנים להוסיף באתר זה עוד רעיונות לפעילויות ויוזמות שיוכלו להשתלב ב"שבת עבודה עברית".

# data[].attributes.headline
ט"ו בשבט ישראלי שמח!

# data[].attributes.subject
ט"ו בשבט ישראלי שמח!

# data[].attributes.body
‏אוכלים מפירות ארץ ישראל

ומפירות עם ישראל

ט"ו בשבט ישראלי שמח!

🇮🇱🍇🍏🍌

# data[].attributes.headline
אבל עבודה עברית יעלה לי יותר!

# data[].attributes.subject
אבל עבודה עברית יעלה לי יותר!

# data[].attributes.body
דוד הלל

# data[].attributes.headline
פרסום בחינם לעסקים ביו"ש!

# data[].attributes.subject
פרסום בחינם לעסקים ביו"ש!

# data[].attributes.body
בעלון גילוי דעת יש פינה שמיועדת לקדם עסקים ביו"ש, אמנה מממנת את הפינה, והיא מפרסמת בחינם עסקים ביו"ש.

כל מיי שיש לו עסק רשמי עם לוגו, והוא קשור לאחד מישובי יו"ש, שישלח לוגו, תמונות ובערך 100-150 מלים על העסק בוואטסאפ למספר 0527203210 ואנחנו נפרסם אותו בחינם

# data[].attributes.headline
הרב יובל שרלו: קנו תוצרת ישראלית!

# data[].attributes.subject
הרב יובל שרלו: קנו תוצרת ישראלית!

# data[].attributes.body
רכישת תוצרת ישראלית, בעיקר מיישובי העוטף, היא חובה מוסרית, לאומית והלכתית

הרב יובל שרלו: קנו תוצרת ישראל, אנחנו גם במלחמה כלכלית | ערוץ ７ (inn.co.il)

# data[].attributes.headline
המילואימניקים שלנו

# data[].attributes.subject
המילואימניקים שלנו

# data[].attributes.body
זה המעט שאנחנו יכולים לעשות: לתת לגיבורים שלנו את החיבוק והדחיפה כדי שעסקיהם לא יקרסו בזמן שהם בחזית.

ביחד נהפוך את זה לסטנדרט ישראלי:

אם יוצאים למסעדה, מחפשים קודם כל מסעדה של מילואימניק. אם צריך תיקון למזגן- קודם על נכנסים לרשימה.

תבינו: גם בשנה הקרובה יש ישראלים רבים שייקראו לחודשים רבים של שירות מילואים, והם באמת יצטרכו אותנו.

אז לפני כל הזמנה של איש מקצוע, לפני כל קניה של משהו חדש - בודקים באתר אם אפשר לעשות את זה דרך רשימת המילואימניקים שלנו:

https://miluim.hanochdaum.com/

# data[].attributes.attachment_link.title
מחבקים מילואימניקים

# data[].attributes.attachment_link.description
הם שומרים עלינו. הם נלחמים עבורנו. הם עזבו את המשפחה והעסק ויצאו לקרב. תפקידנו להחזיר להם אהבה.בואו להכיר להם טובה, לרכוש מהעסקים ולתת חיבוק ישראלי לגיבורים שלנו.

# data[].attributes.headline
גם אבו טבלא איתנו😉

# data[].attributes.subject
גם אבו טבלא איתנו😉

# data[].attributes.attachment_caption
בואו קחו חלק ברכישת מקצוע ועשייה ציונית- קורס בניה ושיפוצים מקצועי, במימון מלא, בברקן .בתוך חודש יש לך תעודה מקצועית והשמה. הרשמה בקישור המצורף   https://www.shomron.org.il/1757 

# data[].attributes.headline
ציונות 2024 - דואגים לעבודה עברית!

# data[].attributes.subject
ציונות 2024 - דואגים לעבודה עברית!

# data[].attributes.headline
בנייה עברית - זה יתכן! זה אפשרי!

# data[].attributes.subject
בנייה עברית - זה יתכן! זה אפשרי!

# data[].attributes.headline
משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה...

# data[].attributes.subject
משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה...

# data[].attributes.body
מבוסס על מקרה אמיתי שקרה ביישוב ביום ששי האחרון.

[6.12, 10:13] תושב מצפה: שלום.. מה שלומך, לפני שנתיים התקנת לנו דוד, ונראה שגוף החימום הלך. האם יש סיכוי שתוכל להגיע היום לתקן? זו תהיה ממש הצלה אם נוכל להתקלח לפני שבת במים חמים... תודה רבה!

[6.12, 11:03] מתקין בוילר: היי. אין בעיה. העובד שלי יוכל להגיע אליכם היום. מה הכתובת?

[6.12, 11:11] תושב מצפה: אני מקווה מאוד שהעובד שאתה שולח הוא יהודי. פשוט משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה.

[6.12, 11:13] מתקין בוילר: מה הבעיה? כל העובדים שלי הם ערבים. לפני כמה שבועות שלחתי עובדים שלי לעשות עבודות אצלכם במצפה יריחו. ביררתי אצל *** ואמרו לי שאין בעיה להכניס ערבים בעלי ת"ז כחולה. אתה יכול לשאול את מר ***.

[6.12, 11:20] תושב מצפה: מצטער, מאז שהעובד הערבי שלך התקין את הדוד לפני שנתיים, המצב קצת השתנה. אתה יודע, יש התפכחות אחרי ה7/10, אנשים לא מרגישים שיכולים לסמוך על אף ערבי, וכל כמה ימים שומעים על מחבל נוסף בעל אזרחות ישראלית שביצע פיגוע או שנתפס קודם לכן.

[6.12, 11:26] מתקין בוילר: מה לעשות, חביבי, הם עושים את העבודה הכי טוב.

[6.12, 11:37] תושב מצפה: יכול להיות. אבל הם גם הורגים בנו הכי טוב. גם אם נניח שהם יותר מקצועיים, אנחנו מוכנים להתפשר על איכות חיים, וגם לשלם יותר, כדי לשמור על החיים שלנו ושל השכנים שלנו.

[6.12, 11:45] מתקין בוילר: אחי, אולי תביא לי כמה בחורי ישיבה שיקומו בבוקר ויתחילו יום עבודה בתיקון דודים... 🤣 אתה לא ריאלי!

[6.12, 11:52] תושב מצפה: אני דווקא מכיר כמה שכנים ביישוב שלנו שלמדו בישיבה, והם עובדים בתחום. אני אפנה אליהם. מקווה שהם יוכלו לעזור לי לפני שבת. תודה רבה. שבת שלום

# data[].attributes.headline
 לאן נעלמה אידיאולוגיית "עבודה עברית" 

# data[].attributes.subject
 לאן נעלמה אידיאולוגיית "עבודה עברית" 

# data[].attributes.body
יגיע כפינו

אם נשכיל לשוב אל היצרנות, אל קרקע המציאות (על כל משמעויותיה) – נחולל מהפכה היסטורית.

הרב אברהם וסרמן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הרב אברהם וסרמן צילום: עצמי

א. מחדל המחסור בידיים עובדות

כעת, כשמונעים כניסתם של ערבים לעבודה - נוצר מחסור חמור בידיים עובדות. עצם ההסתמכות על אלה איננה אלא מחדל, שהרי אנו יודעים מנסיון העבר את המחיר הכבד בנפש וברכוש של עובדים אלה.

בשמחת תורה ראינו זאת באופן מרוכז ומזוויע. ההצעה הנכחית היא ללכת אל הפתרון ה"קל" - ייבוא עובדים זרים מהעולם. כאילו לא למדנו כלום ממה שקורה באירופה כשעובדים זרים הפכו לאיום דמוגרפי ולהגברת הפשיעה.

איך הגענו למצב הזה? לאן נעלמה הדמות המיתולוגית של החלוץ, החקלאי והבנאי? לאן נעלמה אידיאולוגיית "עבודה עברית" (שבעיני מערכת המשפט הפרוגרסיבית נחשבת כמעט לעברה על החוק)?

תנועת מלקחיים סגרה עליהם.

מצד אחד - שאיפת "האמא הפולניה" שהבן או הבת יהיו עורכי דין או רופאים. מן הצד האחר - חינוך ואוירה של עשרות שנים, המנוהלים בידי אנשי 'מהפכת הנאורות', שהרחיקו את הדור החדש מהחיבור לעמל-הגוף.

עד שנות התשעים עוד היו בתי-ספר מקצועיים שרבים למדו בהם, רכשו מקצוע והתפרנסו בכבוד. אבל ההסללה של הפריפריה לחינוך המקצועי, כשבמרכז מכוונים לחינוך עיוני - יצרה זעם גדול. בתגובת נגד "שפכו את התינוק עם האמבטיה", ומשרד החינוך צמצם את המסלול המקצועי כמעט לאפס. תוך שהוא מסליל את הרוב הגדול ללימודים עיוניים בכפייה של "חוק חינוך חובה". לו היו מאפשרים - כמו במדינות צפון אירופה - לבחור מסלול מקצועי, שדעת הקהל כלפיו מכבדת, היו החיים בבתי הספר שונים בתכלית. נערים שלימודים מסוג זה אינם מתאימים להם היו רוכשים מקצוע, וחלק יוצא לעבוד בגיל צעיר תוך שהם מתפתחים גם מבחינה אישיותית, ורוכשים מקצוע מפרנס. לא מדובר בהכרח בעבודות שהכנסתן מועטה, כדי להיות שרברב, או מאפרת - למשל - אין צורך בלימודים המכונים "עיוניים".

למעשה, קיבלנו ילדים מתוסכלים הרואים את חבריהם מצליחים בעוד הם מדדים מאחור, ומתמלאים בזעם המתפרץ באלימות בבתי הספר. הגענו לממדים דמיוניים של הלעטת ריטלין למי שלא מתאים לו לשבת שעות ארוכות בלימוד עיוני. זה מיותר ומזיק, מכיון שבין כה וכה רוב הילדים אלה ימשיכו בכיוון אחר לגמרי, שהשנים בתיכון היוו גורם מעכב ומפריע. אגב, ההישגים הנמוכים של תלמידים במבחנים הבינלאומיים נובעים אף הם מאותה בעיה.

במדד ג'יני הבודק את הפערים בין קבוצות אוכלוסיה, נמצאת מדינת ישראל במקום גבוה, כלומר פערים גבוהים מדי. מדד זה מצא כי מדינות בהם החינוך המקצועי מהווה כחמישים אחוז לפחות (!) מהמערכת החינוכית כולה, הרי שהחברה שוויונית יותר. מדובר במדינות מפותחות מאוד: סקנדינביה, גרמניה, אוסטריה, שוויץ, הולנד. לכולן חינוך מקצועי איכותי, הפונה לאוכלוסיות רבות ומגוונות.

מגיל צעיר אנו מתחנכים על תולדות חיי אבותינו שהיו רועי-צאן וחקלאים, רבותינו שעסקו במלאכה כרבי יוחנן הסנדלר, שמאי הבנאי, רבי יהושע הפחמי ועוד. כך מסכם הכתוב: "יגיע כפיך כי תאכל אשריך וטוב לך". או כניסוחם של חז"ל "גדולה מלאכה שמכבדת את בעליה". כלומר, המקצוע אינו בהכרח תולדה של ההשכלה, שאותה הקדישו בעיקר ללימוד התורה. אמנם ברבות השנים והאילוצים למיניהם, הפך חלקם של לומדי התורה למי שמתפרנסים מהשכלתם התורנית, בתור "כלי קדש", אך אין זה האידיאל.

משרד החינוך כבר החל במגמת תיקון, אלא שזו מתנהלת בקצב איטי ממה שהמציאות דורשת. משבר הוא הזדמנות מצוינת לשינוי כולל ומזורז של מערכת החינוך, שתאמץ - תוך התאמה - את המודל הצפון אירופאי, ותפתח את מסלולי המקצוע. אך בעיקר - תתייחס אליהם בכבוד לא פחות מהמקצועות העיוניים (אותם יש לצמצם בחזרה למגוון ההגיוני ששרר כאן לפני אינפלצית ה"מקצועות").

המדינה תתמרץ כלכלית מי שיעברו הסבה לעבודות כפים, לחקלאות, לבניה, ולסיעוד! המדינה תאפשר גם לצעירים בגיל התיכון לעבוד אם ירצו בכך, ולא תחייב לסיים 12 שנות לימוד. אין מלמדים בכפיה. בשבועות הללו בהם רואים צעירים רבים מתגייסים לעבודות חקלאיות, יש להמשיך מגמה זו ולחזק אותה בכל המרץ, גם בתחומים אחרים.

אם נשכיל לנצל שעת כושר אדירה זו, לשוב אל היצרנות, אל קרקע המציאות (על כל משמעויותיה) - נחולל מהפכה היסטורית. רוחנית, מוסרית, חברתית וכלכלית, לטובתנו ולטובת הדורות הבאים.

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הרב אברהם וסרמן

# data[].attributes.attachment_link.description
אם נשכיל לשוב אל היצרנות, אל קרקע המציאות (על כל משמעויותיה) - נחולל מהפכה היסטורית.

# data[].attributes.headline
מדוע העסקת פועלים יהודים בלבד מביאה בכנפיה שורה של יתרונות, פרט לפן האידאולוגי.

# data[].attributes.subject
מדוע העסקת פועלים יהודים בלבד מביאה בכנפיה שורה של יתרונות, פרט לפן האידאולוגי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הדיון בוועדת המשנה לענייני איו"ש צילום: דוברות

"במדינה הזאת לא קנו תוצרת גרמניה עשרות שנים אחרי השואה, ואצלי בבית עדיין לא קונים", שיתף שלמה נאמן, יושב ראש מועצת יש"ע ויושב ראש מועצת גוש עציון, את חברי ועדת המשנה לענייני איו"ש, "מבחינתי, הדבר הזה לא יחזור". המידע הזה לא נועד לסבר את אוזני הנוכחים בפרט רכילותי מחוויות הקנייה של ראש המועצה הנחרץ. לדידו של נאמן, הקונוטציה האקטואלית ברורה: שמירה על פרנסתם של רבבות ערביי יהודה ושומרון מכסף ישראלי אחרי אירועי שמחת תורה כמוה כרכישת מוצרים מגרמניה של אחרי מלחמת העולם השנייה, שרבים בחברה הישראלית התנגדו לה במשך עשרות שנים.

הדיון שהתקיים ביום שני האחרון, בניצוחו של יושב ראש ועדת המשנה חבר הכנסת צבי סוכות, חשף את הידוע. רבים שם נזהרו מלהשתמש בביטוי הזה, שבכל זאת צף ועלה בין השורות: בעיני מקבלי ההחלטות, דמם של תושבי יהודה ושומרון בהחלט אדום פחות מדמם של המתגוררים בתוך תחומי הקו הירוק. אם בנוגע למתרחש בעזה עוד ניתן לחלוק על קיומה של הקונספציה הישנה, הרי שבכל הנוגע ליהודה ושומרון עולם כמנהגו נוהג, וריח עז של אפליה נודף מההוראות שיורדות אל השטח.

הנושא שבגללו כונס הדיון היה כניסתם של פועלים פלשתינים לעבודה ביישובי יהודה ושומרון. הדחיפות התעוררה מהמתרחש בשטח. בקבינט הביטחוני החליטו להניח בינתיים לסוגיה, לאחר שלא נמצא רוב לעמדת ראש הממשלה המבקש לאשר כניסת פועלים, ולאחר שבדיון מקדים בקבינט החברתי־כלכלי בראשות שר האוצר נדחתה ההצעה לאשר כניסת פועלים כמעט פה אחד. אולם החלטות הרשות המבצעת לחוד, והחלטות הדרג הצבאי לחוד. מתחת לרדאר החלטות הממשלה החליט הריבון הצבאי על מדיניות משלו: אלוף פיקוד המרכז, יהודה פוקס, שמעללי הקונספציה שלו כבר תוארו בטור זה במהלך החודשיים האחרונים, החליט להעמיק את הקונספציה גם בנושא קיומי זה. בפיקוד המרכז הוציאו דף הנחיות לראשי הרשויות והיישובים ביהודה ושומרון, שבפועל מחריג אותם מהחלטת הקבינט, ומתאר את ההנחיות שלפיהן ניתן יהיה להכניס פועלים פלשתינים לעבודה בתחומי היישובים ואזורי התעשייה הסמוכים להם.

"זה אם כל חטאת", מסביר חבר הכנסת סוכות, "לא ייתכן שמתקבלות החלטות קבינט, יש עמדה של המדינה בנושא, ואלוף הפיקוד פשוט אומר לא". חבר הכנסת סוכות לא התעצל, ובדיון שכינס שאל את ראש המל"ל בכבודו ובעצמו האם יש סיבה שבגינה ניתן להפריד בסוגיה זו בין תחומי ישראל הקטנה ליהודה ושומרון. "הוא ענה שאין שום הצדקה להפרדה בין האזורים בעניין הזה. ולכן לנו אסור להשלים עם ההנחה שיש הבדל בין יו"ש למקום אחר, בטח כשמדובר בנושאים ביטחוניים".

אבל ההחרגה הסוררת של פוקס לא הייתה הסוף. יועמ"ש איו"ש החליט כנראה לקיים בהידור את מאמר חז"ל "עבירה גוררת עבירה", והפך את ההחרגה שרק מאפשרת למעוניינים להכניס פועלים, בהתאם להנחיות ביטחון נדרשות, להוראה מחייבת שראשי המועצות כפויים לציית לה. כעת, אם ירצה בעל עסק ביהודה ושומרון להכניס לשטח היישוב פועלים פלשתינים, שום ראש מועצה לא יוכל למנוע זאת ממנו מטעמים ביטחוניים ואחרים. בעלי עסקים כאלה לא חסרים, שכן החוסר בידיים עובדות והקושי הכלכלי ניכרים היטב כתוצאה מחודשי המלחמה, והדברים כבר ירדו מתיאוריה למציאות, כפי שיתואר להלן.

לפני כשבועיים דנה שופטת בית משפט השלום עדי בר־טל בתביעה של בעל מפעל הממוקם בתוך היישוב נוקדים שבגוש עציון. הלה ביקש להכניס משאית עם פועלים פלשתינים למפעל, שממוקם כאמור במרכז היישוב, סמוך למכולת. נשים מהיישוב, שבעליהן מגויסים בצו 8, הפגינו במחאה ולא אפשרו למשאית להיכנס בטענה כי הן חוששות לביטחונן ולכן מסרבות לאפשר כניסת פועלים ערבים. בעל העסק עתר לבית המשפט נגד היישוב, בטענה כי קיבל מצה"ל את האישורים הנדרשים כדי להכניס את הפועלים. השופטת בר־טל קבעה בהחלטתה כי לבית המשפט אין סמכות לשנות את החלטות הצבא, ועל אף שהיא מבינה את חשש התושבים - עליהם לפנות לערכאה מתאימה אם הם מבקשים לערער על החלטות אלוף הפיקוד. בכך קיבע בית המשפט את המציאות שלפיה אם בעל עסק עומד בקריטריונים המחמירים לאבטחה שהציבה מערכת הביטחון, ראשי רשויות או יישובים אינם יכולים למנוע ממנו להכניס פועלים פלשתינים גם לתוך שטח היישוב.

אבל גם בזה לא נעצר המחדל המשילותי. בדיון בוועדה התברר מפי ראש מועצת קרני שומרון יגאל להב כי בצה"ל, שמחייב או מאפשר - תלוי בפרשנות - הכנסת פועלים לאזורי התעשייה וליישובים תחת רכיבי אבטחה מוקפדים, לא לוקחים אחריות על רכיבי האבטחה הללו. קרי, ראשי המועצות, במשאבים המוגבלים שבידיהם, צריכים גם לשאת בעול האבטחה המחמירה. "יש לי כוח אדם שיכול לבדוק כניסת פועלים רק עד שמונה וחצי בבוקר", הדגים להב, "אחר כך אין לי מי שיבדוק אותם".

השלב האחרון בסולם האפליה הוא הקריטריונים לפועלים מאושרי הכניסה: עד כה הותרו להיכנס לתחומי הקו הירוק פועלים נשואים מעל גיל 22 בלבד. ביהודה ושומרון הרף היה נמוך יותר, וממילא מסוכן יותר, ונכללו בו גם רווקים מעל גיל 18. מאז אירועי הטבח הוחמרו הקריטריונים, אבל הפלא ופלא - רק כלפי אוכלוסיות שרמת הביטחון שלהן חשובה יותר למערכת. בתחומי הקו הירוק מותרת כעת כניסת פועלים נשואים מגיל 30 ומעלה. מחוץ לקו הירוק, כאמור, הדיסקט לא הוחלף: ההיתר עדיין ניתן לרווקים מגיל 18 ומעלה.

צו האלוף אומנם אישר כניסת פועלים שמוגבלת לאזורי תעשייה ומפעלים שלא בתוך שטחי היישובים אבל צמודים אליהם, וכניסה לשטחי היישובים כשמדובר בעבודות חיוניות. אך המציאות בשטח מורכבת בהרבה. כך למשל ביישוב עלי זהב שבמערב השומרון, שם התקיימה מחאת תושבים ממושכת נגד כניסת פועלים. אומנם מדובר באזור תעשייה שאינו בתוך היישוב אלא צמוד אליו, אבל מאה פועלי בניין פלשתינים שימקמו את עצמם באתר בנייה הנושק לאולפנה בעלי זהב הוא תסריט שהתושבים סירבו לקבל. התלמידות, הצוות והתושבים חשו מאוימים, כשמדובר במוסד שאין בו מחזיקי נשק. אבל גם ידו של ראש המועצה קצרה מהושיע נוכח ההחלטות המשפטיות־צבאיות בפיקוד המרכז.

חבר הכנסת סוכות מודע לקושי הכלכלי של בעלי העסקים בהיעדר הפועלים, וגם ראשי המועצות נמצאים בסוגיה הזאת בין הפטיש לסדן. אבל הוא אינו מוכן לקבל את החלוקה שנעשית בין שני צידי הקו הירוק, ודורש למצוא פתרון שווה לכל אזרחי ישראל. "המקום הנכון לדון בזה הוא הקבינט", מדגיש סוכות, "שם יש את האנשים ששוקלים את כל השיקולים והם ימצאו פתרון למצב. גם אלוף הפיקוד, שהתרשל ולא הבין את המשמעות של הצו שנתן, עדיין יכול לעשות צעד אחורה". הוא גם מזכיר את הנתון המבהיל והלא מפתיע שעלה מסקר שנעשה לאחרונה, ולפיו 82 אחוזים מערביי יהודה ושומרון תומכים בטבח שביצע חמאס. כששמונה מתוך עשרה פלשתינים מחזיקים בעמדה כזו, הוא מבהיר, אזי לא מדובר על הכנסת פועלים גרידא, אלא על כניסת מחבלי נוח'בה לתוככי האוכלוסייה היהודית.

את היעד שרטט היטב יושב ראש מועצת יש"ע, שלמה נאמן, שביקש להציב חזון כולל חדש בנושא התעסוקה הפלשתינית הן ביהודה ושומרון והן בתוך הקו הירוק. "זה לא רק סיכון ביטחוני ממשי מיידי מהפועל שחוזר הביתה", ביקש נאמן לחדד את הבעיה, "נגיד שהפועל הזה הוא איש שלום. נגיד שהוא הרים לנו טלפון, התנצל על הטבח, אמר שזו לא דרכו של האסלאם וקיבל מאיתנו משכורת. מס הכנסה שלו, לאן הולך? מס הכנסה שלו הלך לממן כוחות חמושים של הרשות הפלשתינית. בסוף הכסף הזה חוזר לטרור, למלחמה. אני משלם לו שכר על העבודה, והכסף הזה הולך לממן את התחמושת והכדורים וה־ RPG שהחיילים שלנו צריכים לאסוף!

"כל הקונספציה הזאת לא יכולה לעבוד כלכלית, לא רק ביטחונית. ייתכן שאי אפשר לפתור את הבעיה ביום אחד, אז צריך ליצור תקופת מעבר עם הסדרי ביטחון מדויקים. אבל צריכה להיות החלטה חד־משמעית של יציאה מתלות כלכלית ומקצועית בהם, ברמה של תוכנית לאומית. פתיחת בתי ספר מקצועיים, עידוד עבודה עברית, כל מה שעשינו בראשית הציונות. זו מלחמת בראשית, מתחילים מההתחלה, כולל היכולת שלנו לקיים את המשק של מדינת ישראל בכוחות עצמנו. זה הכרחי, צריך לשנות את הכלכלה כדי שלא נשתמש בהם".

וכדי לסיים בדבר טוב, הנה סיפור של מודל תעסוקתי אידיאלי לימים של אחרי ההתפכחות הלאומית, וגם לפניה. פרויקט נווה אחיעד ברבבה הוא פרויקט הבנייה הכמעט יחיד ביהודה ושומרון שממשיך בעבודה בימים אלו, מאז פרוץ המלחמה. אתרי בנייה אחרים נקלעו לקשיים, הן בשל תלותם בפועלים הפלשתינים, ואלו שנסמכים על עבודה עברית נקלעו למצוקת כוח אדם בשל גיוס המילואים. אבל בנווה אחיעד, כאמור, מערבלי הבטון עובדים במרץ, התשתיות מונחות, וצפי האכלוס של הפרויקט בן ארבעים הבתים הוא במהלך השנה הקרובה.

איך קרה הפלא? הפרויקט, שאבן הפינה שלו הונחה לפני כשלוש שנים, במעמד ראש הממשלה בנימין נתניהו, הושתת כולו מתחילת הדרך על עבודה עברית. השכונה קרויה על שם הרב אחיעד אטינגר הי"ד, שנרצח בפיגוע בצומת אריאל, וגיסו נדב גולדשטיין הוא יזם הנדל"ן שמקדם את בניית השכונה לזכרו. ההחלטה לבחור בעבודה עברית בלבד מונחת בדנ"א של היזם והקבלנים, אבל עם פרוץ המלחמה זה נעשה קשה יותר גם בשבילם. מטבע הדברים חלק מהעובדים גויסו, וחסרו ידיים עובדות. הקבלן חנן רוזנמן, מגבעת פורת יוסף שבאלון מורה, לא התעצל ותר אחרי פתרון יצירתי. וזה נמצא: רוזנמן הגיע אל מלונות המפונים מהצפון ומהדרום, מצא שם כמה וכמה אנשים שאיבדו את מקור פרנסתם בשל המלחמה, וגייס אותם לעבודת הבניין. אחרי תקופת הכשרה מזורזת הצטרפו המפונים, צעירים ברובם, לחדוות הבנייה והיצירה בשומרון, ששכרה בצידה. גם הפועלים שגויסו לצה"ל התייצבו לעבודה במסירות אופיינית בחופשות שנוצרו בין לבין, ונתנו יד להתקדמות העבודה. בסך הכול מעסיק הפרויקט כחמישים עובדים.

בפסיפס האנושי היהודי שבונה את הפרויקט ישנם גם כמה שספגו אבדות כואבות בלחימה, אבל ממשיכים לבנות את הארץ. כך עמיחי רסלר, נהג הטרקטור ששכל את בנו הלוחם דביר רסלר הי"ד, וכן אחיהם של ידידיה אליהו הי"ד ודובי כוגן הי"ד.

יזם הפרויקט, נדב גולדשטיין מאלון מורה, מספר במבט כלכלי ומקצועי מדוע בעיניו העסקת פועלים יהודים בלבד מביאה בכנפיה שורה של יתרונות, פרט לפן האידאולוגי. ראשית הוא מציין את לוחות הזמנים. בעוד קבלן ערבי אינו ממהר לעמוד בלוחות הזמנים, לדבריו, הרי שהעבודה העברית עובדת בקצב גבוה פי שניים כמעט, ובכך חוסכת ליזם ריביות בסכומים גבוהים של 5-4 מיליון שקלים לשנה. שנית - איכות הבנייה. "קבלן יהודי נותן לך חומרים יותר טובים, טכניקות בנייה חדשניות יותר. בנוסף לכך נחסכות מאיתנו פגיעות במזיד שמבצעים פועלים ערבים, כפי שראינו שקורה ביתר מוטיבציה בזמני מתיחות ביטחונית. ראינו בטון בביובים, הרטבת ארונות חשמל ועוד. לפעמים יש נזקים שמתגלים רק אחרי שנים".

גם האחריות והאמינות, לדברי גולדשטיין, גבוהות בהרבה כשיזם בוחר בעבודה עברית. "יש תופעה של קבלנים ערבים שפושטים את הרגל אחרי שקיבלו את רוב הכסף על העבודה", הוא מגלה, "זה שווה להם כלכלית ליפול, ואז הם נעלמים. ואם הם מהרשות הפלשתינית אי אפשר לעשות כלום. קבלנים יהודים לוקחים אחריות, וזה משמעותי גם ליזם וגם לדיירים. לכן, גם אם אני צריך לשלם משכורות גבוהות יותר לעובדים היהודים, זה משתלם לי נטו כלכלית ומקצועית כיזם. צריך לזכור שהם באים לבנייה בראש אחר מזה של פועל ערבי, הם רוצים לבנות את הארץ".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חגית רוזנבאום

# data[].attributes.attachment_link.title
פועלים משיקולים זרים

# data[].attributes.attachment_link.description
הלקחים ממתקפת השבעה באוקטובר כבר חלחלו למערכי הביטחון בכל רחבי הארץ ורק בפיקוד מרכז מתעקשים להמשיך לאפשר כניסת פועלים ערבים ליישובי יהודה ושומרון בניגוד לדעת התושבים ובלי לספק מרכיבי ביטחון נחוצים

# data[].attributes.headline
"איזה כיף לראות שליח יהודי. מחמם לי את הלב!!"

# data[].attributes.subject
"איזה כיף לראות שליח יהודי. מחמם לי את הלב!!"

# data[].attributes.body
אחרי עשרות פעמים שקיבלתי הודעות מחברת צ'יטה שהמשלוח עם השליח אחמד אבו סנינה בדרך אליי [נשמע כמו כרטיס כיוון אחד לגן עדן...]

ואחרי שהתחילה המלחמה בצר לי אפילו ביקשתי שישאירו לי את החבילה בכניסה ליישוב מרוב שחששתי מהקִרבה לבית ולילדים שלנו -- ברוך ה', היום קיבלתי משלוח של צ'יטה עם נהג יהודי!

לא יכולה לתאר לכן את מה שהרגשתי. סופסוף. מי צריך אותם בכלל!

אמרתי לו, "איזה כיף לראות שליח יהודי. מחמם לי את הלב!!"

אז הוא הרגיש בנוח לפרוק שלא כולם מתייחסים ככה, וזה לא נעים בכלל.

אז חשבתי לשתף שנשים לב כשיש לנו שירות מיהודים, לפרגן מכל הלב, ולעזור להם להישאר בעבודה ולנו להישאר עוד כמה שנים בעולם הזה...

ר' א'

# data[].attributes.headline
מועצת בנימין

# data[].attributes.subject
מועצת בנימין

# data[].attributes.body
כמה טוב לראות שמי שסולל ובונה את מצפה יריחו - זה יהודים.

ייש"כ למועצת בנימין!

כך בונים ולא מחבלים בארץ ובתושביה!

המשיכו כך!

לחיים!

🇮🇱

# data[].attributes.headline
טראמפ פוגע בהתיישבות?!

# data[].attributes.subject
טראמפ פוגע בהתיישבות?!

# data[].attributes.headline
מפעל בטון חדש בבעלות יהודית ועבודה עברית🇮🇱

# data[].attributes.subject
מפעל בטון חדש בבעלות יהודית ועבודה עברית🇮🇱

# data[].attributes.headline
עבודה עברית במניין

# data[].attributes.subject
עבודה עברית במניין

# data[].attributes.attachment_link.title
הדברים שחושבים באמת🙏 #שיפוץ #שיפוץהבית #שיפוץהבית #דאימנודבנייה #עבודהיהודית #יהודי

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
@diamond_s.y
הדברים שחושבים באמת🙏 #שיפוץ #שיפוץהבית #שיפוץהבית #דאימנודבנייה #עבודהיהודית #יהודי
♬ צליל מקורי - דיאמונד

# data[].attributes.headline
ברכה בידיים שלנו

# data[].attributes.subject
ברכה בידיים שלנו

# data[].attributes.headline
ככה נראית גאולה!

# data[].attributes.subject
ככה נראית גאולה!

# data[].attributes.body
התרגשתי... אתר בניה בכוכב השחר וברקע פועלים יהודים צדיקים ושמחים שומעים שיעור.

# data[].attributes.attachment_caption
 יוחאי גרינליק, איש חינוך מוכר גם בגוש עציון מספר על איך כן אפשרי. רק עם אמונה שאפשר, נצליח אי"ה.

# data[].attributes.headline
חדשות טובות.

# data[].attributes.subject
חדשות טובות.

# data[].attributes.headline
“אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”

# data[].attributes.subject
“אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”

# data[].attributes.body
‏כאן | תאגיד השידור הישראלי‏ | ‏- “מה אתם אומרים למי שמאשים אתכם בגזענות?” - “אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי” יוסף בן שטרית מגייס יהודים בלבד לבנייה. איתי...‏ | אינסטגרם

# data[].attributes.attachment_link.title
‎כאן | תאגיד השידור הישראלי‎ on Instagram‎: "- “מה אתם אומרים למי שמאשים אתכם בגזענות?”
- “אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”
יוסף בן שטרית מגייס יהודים בלבד לבנייה. איתי אשר נסע ליצהר להבין למה #דוקותיים

*** 

לאור פניות רבות שהתקבלו - הבהרה, שהיא מבחינתנו מעבר למובן מאליו, ובכל זאת חשוב שתיאמר: התאגיד מתנגד לכל גילוי גזענות או אפליה - תופעות שיש לגנותן בכל דרך"‎

# data[].attributes.attachment_link.description
2,913 likes, 492 comments - kan_israel on May 27, 2024‎: "- “מה אתם אומרים למי שמאשים אתכם בגזענות?”
- “אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”
יוסף בן שטרית מגייס יהודים בלבד לבנייה. איתי אשר נסע ליצהר להבין למה #דוקותיים

*** 

לאור פניות רבות שהתקבלו - הבהרה, שהיא מבחינתנו מעבר למובן מאליו, ובכל זאת חשוב שתיאמר: התאגיד מתנגד לכל גילוי גזענות או אפליה - תופעות שיש לגנותן בכל דרך". ‎

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by כאן | תאגיד השידור הישראלי (@kan_israel)

# data[].attributes.attachment_caption
ניצחון לתנועת "דרך חיים": תימחק התביעה נגד "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.headline
הוכשרה פעילות "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.subject
הוכשרה פעילות "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שלמה פיוטרקובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
ניצחון לתנועת "דרך חיים": תימחק התביעה נגד "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני כשנתיים הגישה התנועה הרפורמית תביעה לבית המשפט המחוזי בירושלים נגד תנועת ”דרך חיים” ונגד תושבי יצהר – אורי קירשנבאום,

# data[].attributes.headline
ח"כ אריאל קלנר: להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים

# data[].attributes.subject
ח"כ אריאל קלנר: להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים

# data[].attributes.body
ח"כ אריאל קלנר מהליכוד יזם מפגש ליצירת אלטרנטיבות לפועלי בנייה הפלסטיניים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ח"כ אריאל קלנר מהליכוד יזם כנס בכנסת שמטרתו לקדם את ענף הבנייה באופן שייתר את הצורך בשימוש בפועלים פלסטינים העתיד.

"יזמתי כנס של חדשנות בעולם הבנייה. אנחנו בעולמות של בינה מלאכותית וטכנולוגיה מתקדמת בכל כך הרבה בתחומים - ובבנייה אנחנו מאחור - מרצפים ומטייחים כמו במצרים העתיקה. אנחנו באזור הנוחות הזה, הרבה בגלל הפועלים מהרשות הפלסטינית, וזה העולם של אתמול", מסביר קלנר בראיון לערוץ 7.

לדעתו, פועלים פלסטינים לא צריכים להיות בשום מצב, חלק מהמשוואה. "אנחנו לא צריכים להכניס לישראל אנשים שעוינים אותנו ו-85 אחוזים מהם תומכים בטבח המזוויע. אנחנו יכולים להפוך את מדינת ישראל ולהוביל את העולם לבנייה חדשנית יותר, יעילה יותר ומזהמת פחות. אין סיבה שההון האנושי שלנו לא יזניק אותנו למקום הזה".

מבחינתו, האיומים לפיהם אי העסקת פלסטינים תגביר את הטרור, אינם עולים בקנה אחד עם המציאות. "זו בדיוק החשיבה של ה-6 באוקטובר. אין שום קשר בין מצוקה כלכלית לטרור. זה לא קיים בשום מקום בעולם. זה לא הוכיח את עצמו ברצועת עזה. לא רק שחמאס תקף אלא הוא ניצל את הפועלים שעבדו בישראל כדי להשיג מידע ולייעל את התקיפה נגדנו. אנחנו צריכים להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים".

קלנר מתייחס גם לפרישתו של גדעון סער ומפלגת תקווה חדשה-הימין הממלכתי מהממשלה. "גדעון סער עשה טעות ביציאה שלו מהממשלה כי היתה לו תרומה. הייתי שמח לראות אותו בקבינט הרבה יותר מאנשים כמו גנץ - שמייצגים את התפיסות הישנות. הוא עשה את ההחלטה שלו ואנחנו צריכים לבוא ולראות כיצד אנחנו ממשיכים".

"הייתי רוצה לראות את גדעון סער בממשלה וגם אחרים. אנחנו צריכים להיות מאוחדים. המציאות עדיין לא השתנתה. יש מולנו אויב נאצי שעדיין לא הוכרע ויש חשיבות גדולה לאחדות של עם ישראל ושהאויבים שלנו יראו שאנחנו עם אחד מאוחד", מסכם קלנר.

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אולפן ערוץ 7

# data[].attributes.attachment_link.title
ח"כ אריאל קלנר לערוץ 7: להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים

# data[].attributes.attachment_link.description
ח"כ אריאל קלנר מהליכוד יזם מפגש ליצירת אלטרנטיבות לפועלי בנייה הפלסטיניים ובראיון לערוץ 7 הוא גם קורא לגדעון סער לחזור לממשלה.