# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית - פרק חמישי

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית - פרק חמישי

# data[].attributes.body
יו"ר איגוד הבנייה והצריכה אלי כהן - "צריך לייצר דור חדש בתחום הבניה"

אלי כהן מאמין שענף הבניה הולך להשתנות טכנולוגית מהקצה אל הקצה, וחושב שחייבים להכשיר יהודים שיוכלו להיות שם ולהוביל את השינוי, כדי להשיג כמה שיותר עצמאות ישראלית

להאזנה בספוטיפיי:https://bit.ly/4nCRcPv

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/44SEXag

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.attachment_link.title
יו”ר איגוד הבנייה והצריכה אלי כהן - ”צריך לייצר דור חדש בתחום הבניה” פרק 5 -

# data[].attributes.attachment_link.description
אלי כהן מאמין שענף הבניה הולך להשתנות טכנולוגית מהקצה אל הקצה, וחושב שחייבים להכשיר יהו�

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית פרק 4 - ישראל אריאל

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית פרק 4 - ישראל אריאל

# data[].attributes.body
השיחה עם ישראל אריאל מיצהר על עבודה עברית היא לפני הכל סוג של 'הדגמה בשטח'. אריאל איננו מומחה בתחום הבניה או המדיניות הכלכלית, ומה שעולה בראיון אתו הוא החוויה האישית של מי שהחליט לבנות את ביתו הפרטי בעבודה עברית בלבד בלי שהבין בעצמו בתחום. אבל החויה האישית הזו היא חלק מתרבות קהילתית שלמה שבנה היישוב יצהר, ומטפח עד היום גם עם אוכלוסיה של מאות משפחות. למדנו ממנו איך נראית עבודה עברית כחלק ממרקם החיים של קהילה.

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית פרק 4 - ישראל אריאל

# data[].attributes.headline
רשימת פנצ'ריות עבודה עברית

# data[].attributes.subject
רשימת פנצ'ריות עבודה עברית

# data[].attributes.body
בירושלים:

צמיגי דוידו מוטי רחוב האומן 12 תלפיות 053-7405185 מוטי

052-8075552 יוסי

צמיגי ירושלים רחוב בית הדפוס 34 ירושלים.

02-6254035

054-2533257

צמיגי דודו גסנר רוממה ירושלים

02-5380515

בבנימין:

פנצ'ריית הצמיג השמח בעדי עד

050-7103404

בשומרון:

פנצריית תיקון הכללי ביצהר

חנוך 0542575503

צמיגי פז רחוב העבודה 22 ראש העין

05465185058

גלגלי המגן צומת שילת

0525627070 מנשה

# data[].attributes.headline
דוד ליבי הי"ד

# data[].attributes.subject
דוד ליבי הי"ד

# data[].attributes.body
לדוד ליבי הי"ד מגיע הרבה יותר מעוד איזו הודעה שולית. הרי הוא לא יקבל מעמד של חלל צה"ל, הוא יהיה עוד אחד שנהרג, עוד אזרח בדרך למטרה הגדולה והלא בדיוק ברורה. דוד ליבי, תודה רבה לך ממני. תודה רבה לך ממני על זה שהראית שיש עוד צעירים עובדי כפיים, לא רק לוחמים, שמבינים מה היא עבודה קשה ומוכנים להקריב את חייהם כדי באמת לסייע במאמץ מלחמתי"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שמואל נהון, מומחה לעיצוב תודעה, מבקש להדגיש את הייחוד בסיפורו של דוד ליבי הי"ד שנפל ברצועת עזה בשבוע שעבר.

"דוד ליבי, בן 19, לא חייל, נהרג בעזה. אתם תשמעו על זה לשתי שניות וחצי, הוא לא ימשוך תשומת לב כי הוא לא מאלה שמושכים תשומת לב. אבל לדוד ליבי יש סיפור עמוק מבלי להכיר אותו. דוד ליבי שרת בשם משרד הביטחון כמפעיל צמ"ה, כלי הנדסי כלשהו. זה יכול להיות D-9, זה יכול להיות דחפור. הוא עסק בעבודות בינוי בעזה והיה חלק אמיתי ואינטגרלי מהמאמץ המלחמתי.

למה זה מעניין? למה הדמות הזאת צריכה להיזכר? כי היא מספרת סיפור עמוק יותר. בתור מי שמנהל חשבונות של גופי תחבורה רבים בישראל, וגם של משרד תחבורה וכל התחום הזה הוא חלק ממני כבר שנים, מפעילי הצמ"ה לא זכו עד למלחמה הזו להסברה. כלומר, לא הסתכלו עליהם כעל כלי נשק בכלל. בדיוק כמו שלא הסתכלו על הסברה כעל כלי נשק", מוסיף נהון.

הוא מציין כי "למעשה, רוב מפעילי הצמ"ה היום הם לא בדיוק מאוהדי ישראל. ציונים הם לא. ואז אנחנו נתקעים, בדיוק מה שקרה כאן עכשיו, עם חוסר קיצוני במפעילי צמ"ה. מי שהצילו את המצב אלה המפעילים המבוגרים, אנשים בני שבעים שחזרו לעבוד. אלה המובילים, מובילי טנקים שחזרו לעבוד בגיל 75 ו-80. אלה נהגי ההסעות שכבר יצאו לפנסיה מזמן וחזרו לעבוד. אין אנשים כאלה יותר. אין".

נהון מדגיש כי דווקא בין מה שמוגדר "נערי גבעות" נמצאים מי שיודעים לתפעל את הכלים המדוברים. "כל התחום הזה של פועלי כפיים נעלם. איפה הוא כן קיים? אצל אנשי הגבעות, אצל המתיישבים הצעירים. אנשים שלא גויסו לצבא כי הם נערי גבעות, כי הם אויבי העם. אז הם לא יכולים להתגייס לצבא. הם לא יכולים להתגייס לפעילות קרבית משמעותית כי הרי יש להם 'תשתית רעיונית בעייתית'.

אבל איפה הם כן באו לידי ביטוי? בתחילת המלחמה, אם מישהו זוכר את זה בכלל, הם אלה שעסקו בריתוך גגונים לטנקים ולנגמשים. הם אלה שעסקו במיגון כי הם יודעים לרתך, הם יודעים לבנות, הם יודעים לנהוג בטרקטור. הם, וייתכן שזה נשמע קצת מוזר, הקיבוצניקים. מה לעשות? הם עובדים עבודת כפיים. אבל לא שומעים עליהם כי הם בסך הכל עובדים במשרד הביטחון. יחידים שמוכנים לעבוד בעזה ולסכן את החיים שלהם. לא תמורת כסף אלא תמורת הגאווה והרצון יתרום לעם ישראל".

"אז אני בכוונה מדגיש את הסיפור הזה כאן. כי לדוד ליבי הי"ד מגיע הרבה יותר מעוד איזו הודעה שולית. הרי הוא לא יקבל מעמד של חלל צה"ל, הוא יהיה עוד אחד שנהרג, עוד אזרח בדרך למטרה הגדולה והלא בדיוק ברורה. דוד ליבי, תודה רבה לך ממני. תודה רבה לך ממני על זה שהראית שיש עוד צעירים עובדי כפיים, לא רק לוחמים, שמבינים מה היא עבודה קשה ומוכנים להקריב את חייהם כדי באמת לסייע במאמץ מלחמתי", סיכם.

# data[].attributes.attachment_link.title
נפילת דוד ליבי הי"ד חשפה תופעה ייחודית

# data[].attributes.attachment_link.description
שמואל נהון, מומחה לעיצוב תודעה, מבקש להדגיש את הייחוד בסיפורו של דוד ליבי הי"ד שנפל ברצועת עזה בשבוע שעבר.

# data[].attributes.headline
יוזמה מבורכת

# data[].attributes.subject
יוזמה מבורכת

# data[].attributes.headline
האם המעודדים עבודה עברית חוטאים בחטא המרגלים?!

# data[].attributes.subject
האם המעודדים עבודה עברית חוטאים בחטא המרגלים?!

# data[].attributes.body
דע מה שתשיב...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב אליעזר מלמד

# data[].attributes.attachment_link.description
כבר יותר משנה שניתן היה להכפיל ולשלש את קצב הבנייה ביהודה ובשומרון. בעקבות החלטות של יישובים רבים לא להעסיק פועלים ערבים, קצב הבנייה הואט. ברור שהיינו רוצים שכל הפועלים יהיו אוהבי ישראל. בפועל, צריך לבנות עם מי שמוכן לעבוד.

# data[].attributes.headline
על עידוד עבודה עברית

# data[].attributes.subject
על עידוד עבודה עברית

# data[].attributes.body
הראיון המלא -

https://youtu.be/zC1ga1sTxBk?si=cjeuRrTbBu029Ntl

האזינו החל מדקה

33.45 ועד הסוף.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
פודקאסט על המשמעות - תמיר דורטל

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיפה! זה המחיר האמיתי של עיסקת החטופים שלא רוצים שתדעו | אלחנן גרונר

# data[].attributes.body
מאת אוריאל פרנק

ע"פ דרשה לשבת לעידוד עבודה עברית תשפ"ה מאת הרב יצחק חיים סבתו

חֻמָּשׁ תּוֹרַת כֹּהֲנִים, חֻמָּשׁ הַקְּדֻשָּׁה,

נֶחְתַּם בְּשָׁלוֹשׁ פָּרָשׁוֹת שֶׁבְּמֶרְכָּזָן הַשַּׁבָּת הַקְּדוֹשָׁה.

בִּשְׁמִירַת הַשַּׁבָּת, הַמַּתָּנָה הַטּוֹבָה,

עַם מְקַדְּשֵׁי שְׁבִיעִי מְעִידִים וּמוֹדִים עַל הַבְּרִיאָה.

כָּךְ גַּם הַשְּׁבִיתָה בְּשַׁבַּת הָאָרֶץ וּבַיּוֹבֵל, מַכְרִיזָה כִּי לַה' הָאָרֶץ וְהַתֵּבֵל.

וְהָאָרֶץ לֹא תִמָּכֵר לִצְמִתֻת כִּי לִי הָאָרֶץ, כִּי גֵרִים וְתוֹשָׁבִים אַתֶּם עִמָּדִי.

אִם תַּעֲשׂוּ עַצְמְכֶם רַק גֵּרִים, וְלֹא אֲדוֹנִים וּבְעָלִים,

אִם בְּחֻקֹּתַי תֵּלֵכוּ וְתִהְיוּ לִי מַמְלֶכֶת כֹּהֲנִים קְדוֹשִׁים

– הֲרֵי שֶׁהָאָרֶץ שֶׁלָּכֶם תִּהְיֶה, וְנָתְנָה הָאָרֶץ פִּרְיָהּ

וַאֲכַלְתֶּם לָשֹׂבַע וִישַׁבְתֶּם לָבֶטַח עָלֶיהָ.

אַךְ אִם יָרוּם לְבַבְכֶם וְתַחְשְׁבוּ שֶׁאַתֶּם הַתּוֹשָׁבִים

בַּעֲלֵי הָאָרֶץ, מְבֻסָּסִים וְאֶזְרָחִים רַעֲנַנִּים,

הֲרֵי שֶׁהָאָרֶץ תִּהְיֶה לְרוֹעֵץ, וְהָאָרֶץ תֵּעָזֵב מֵהֶם וְתִרֶץ אֶת שַׁבַּתָּהּ.

תַּחַת הֱיוֹת אֶרֶץ הַקֹּדֶשׁ מַקְפֵּצָה וּמַדְרֵגָה לַעֲלִיָּה וּלְחִבּוּר עִם בּוֹרְאָהּ,

עָלוּל הָאָדָם לַהֲפֹךְ אֶת הָאֲדָמָה לְאֵל זָר, וְאֶת תִּקְוָתוֹ יִתְלֶה בָּהּ.

עַל כֵּן בַּחֻלְיָה הַמְּקַשֶּׁרֶת בֵּין בְּהַר לִבְחֻקּוֹתַי בָּאָה הָאַזְהָרָה:

לֹא תַעֲשׂוּ לָכֶם אֱלִילִם, וְאֶבֶן מַשְׂכִּית לֹא תִתְּנוּ בְּאַרְצְכֶם לְהִשְׁתַּחֲוֹת עָלֶיהָ:

אַל תִּשְׁתַּחֲווּ לָאָרֶץ, אַל תִּתְיַחֲסוּ אֵלֶיהָ כְּמוֹ אֶל אֱלִילִים.

אַךְ לְצַד שְׁמִטַּת הָאָרֶץ, יֵשׁ גַּם שְׁמִטַּת כְּסָפִים.

לֹא רַק פִּתּוּי הָאֲדָמָה אוֹרֵב לָעָם הַנֶּאֱמָן,

גַּם אֱלִילֵי הַכֶּסֶף הֵם אֶתְגָּר מְסֻכָּן.

מִי שֶׁמְּשֻׁעְבָּד לַעֲשִׂיַּת הוֹן וּלְחַשֵּׁב חֶשְׁבּוֹנוֹת,

יַלְוֶה רַק בְּרִבִּית, וְלֹא יַשְׁמִיט חוֹבוֹת,

"לֹא יַעֲשֶׂה עֲסָקִים עִם חֲבֵרִים"

כִּי כְּשֶׁאֶת הַחִסָּכוֹן וְהָרְוָחִים מְמַקְסְמִים,

זֶה יָכוֹל לָבוֹא עַל חֶשְׁבּוֹן שְׁכֵנִים וּקְרוֹבִים.

כְּנֶגֶד זֶה מְלַמֶּדֶת אוֹתָנוּ הַתּוֹרָה:

פֹּה בְּאֶרֶץ חֶמְדַּת אָבוֹת, בְּאֶרֶץ הַשְׁרָאַת הַשְּׁכִינָה,

עָלֵינוּ לִבְנוֹת אֻמָּה מְגֻבֶּשֶׁת וּמְבֻסֶּסֶת כַּלְכָּלִית וְחֶבְרָתִית,

גּוֹי אֶחָד וּמְאֻחָד בָּאָרֶץ, מִתּוֹךְ אַהֲבָה וְאַחְוָה – זוֹ הַתַּכְלִית,

וּלְפִיכָךְ עֲסָקִים עוֹשִׂים דַּוְקָא עִם יְהוּדִי וִיהוּדִית:

תִּמְכְּרוּ מִמְכַּר – לַעֲמִיתֶךָ, וְגַם קָנֹה – מִיַּד עֲמִיתֶךָ,

יֵשׁ לַעֲשׂוֹת עֲסָקִים וּלְהַעֲדִיף עֲבוֹדָה שֶׁל אָחִיךָ.

כְּשֶׁאַהֲבַת יִשְׂרָאֵל הִיא הַמְּנִיעָה אוֹתְךָ,

הֲרֵי הַהַצְלָחָה וְהָרֶוַח שֶׁל חֲבֵרְךָ – הֵם גַּם שֶׁלְּךָ.

"עַמִּי וְנָכְרִי - עַמִּי קוֹדֵם", וַעֲנִיֵּי עִירְךָ - קוֹדְמִים,

אֶת הָאָח אַעֲסִיק וַאֲפַרְנֵס, אַלְוֶה לוֹ בְּלִי רִבִּית,

לְאֶבְיוֹנֵי עַמִּי אַשְׁמִיט חוֹבוֹת וְאַפְקִיר יְבוּל בַּשְּׁבִיעִית,

זוֹהִי הָעַרְבוּת הַהֲדָדִית הַיִּשְׂרְאֵלִית.

כָּךְ מְיַשְּׂמִים אֶת שֶׁלִּמְּדָנוּ רַבִּי עֲקִיבָא,

"וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ" – זֶה כְּלָל גָּדוֹל בַּתּוֹרָה.

עֲבוֹדָה עִבְרִית עוֹשָׂה אוֹתָנוּ חֲבֵרִים,

וְאִם מְשַׁמְּרִין יִשְׂרָאֵל שְׁתֵּי שַׁבָּתוֹת – מִיָּד נִגְאָלִים.

# data[].attributes.headline
נגד העסקת פלסטינים: "שלא יעבדו לעולם"

# data[].attributes.subject
נגד העסקת פלסטינים: "שלא יעבדו לעולם"

# data[].attributes.body
יגאל דמרי, הבעלים של אחת מחברות הבניה הגדולות בישראל, הביע בוועידה השנתית להתחדשות עירונית את התנגדותו להעסקת האויב

לכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4jrmNR9

# data[].attributes.headline
דבר תורה קצר לשולחן השבת

# data[].attributes.subject
דבר תורה קצר לשולחן השבת

# data[].attributes.body
כתוב בפרשתנו "וְכִי־תִמְכְּרוּ מִמְכָּר לַעֲמִיתֶךָ אוֹ קָנֹה מִיַּד עֲמִיתֶךָ אַל־תּוֹנוּ אִישׁ אֶת־אָחִיו"

נראה ממבט ראשון שהפסוק הזה עוסק ביושר והגינות במסחר.

אך ידוע שאין בתורה אפילו אות אחת מיותרת.

כל אות וכל מילה בתורה נושאת משמעות ומסר עבורנו.

לכאורה המילה עמיתך, שחוזרת פעמיים (!) נראית מיותרת. מדוע?

האם כשעשית עסק עם מישהו שהוא אינו עמיתך, מותר לך להונות אותו?

ודאי שלא.

מכאן שהמילה עמיתך באה ללמדנו דבר נוסף, והחזרה עליה פעמיים מדגישה את המסר:

אצל אומות העולם מקובל ש"לא עושים עסקים עם חברים" מכיוון שכל אחד רוצה לגרוף לכיסו כמה שיותר, ואם אני ארוויח – החבר יפסיד.

לכן אם רוצים לשמר את החברות, לא עושים עסקים ביחד.

לעומת זאת, הקב"ה מלמדנו בפרשתנו, שאצלנו זה בדיוק ההפך!

עסקים עושים דוקא עם חברים. "תמכרו ממכר" - לעמיתך ,

"או קנה" - "מיד עמיתך"

מה שמניע אותנו זו אהבת ישראל, וההבנה שכשחבר שלי מרוויח, בעצם אני מרוויח.

לעשות עסקים עם יהודים זוהי הערבות ההדדית הישראלית.

כך גם כל האומה מתבססת ומתחזקת, כלכלית, חברתית, וגם בתחומים רבים נוספים.

שבת שלום

עבודה עברית - עושה אותנו חברים!

# data[].attributes.headline
עצות מעשיות לעבודה עברית

# data[].attributes.subject
עצות מעשיות לעבודה עברית

# data[].attributes.headline
שבוע של מזל🎶שבוע של פרנסה בין אחים

# data[].attributes.subject
שבוע של מזל🎶שבוע של פרנסה בין אחים

# data[].attributes.body
שיהיה לנו שבוע טוב יותר.

שבוע מבורך ומלא באהבת ישראל

שבוע טוב פותחים עם עבודה עברית👍

יהודים שמחים עובדים!

בערבות הדדית ננצח💪

שבת עידוד עבודה עברית

# data[].attributes.headline
שישה פוסטים של דוד הלל על עבודה עברית - בפורמט טקסט

# data[].attributes.subject
שישה פוסטים של דוד הלל על עבודה עברית - בפורמט טקסט

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית - סדרת פוסטים

# data[].attributes.headline
עבודה עברית - תמיכה ביישוב הארץ

# data[].attributes.subject
עבודה עברית - תמיכה ביישוב הארץ

# data[].attributes.headline
עבודה עברית - טעם העץ כטעם הפרי

# data[].attributes.subject
עבודה עברית - טעם העץ כטעם הפרי

# data[].attributes.headline
פודקסט בינה מלאכותית ש

# data[].attributes.body
פודקסט בינה מלאכותית שמדבר על עבודה עברית

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית_ פעולה של אהבה

# data[].attributes.headline
לכבוד שבת קודש - סרטון לקראת שבת עידוד עבודה עברית תשפ"ה

# data[].attributes.subject
לכבוד שבת קודש - סרטון לקראת שבת עידוד עבודה עברית תשפ"ה

# data[].attributes.body
לכבוד שבת עידוד עבודה עברית, סרטון מיוחד של עובדים יהודים עם פנים מאירות.🤩

בנוסף, בסרטון מתחבאים מגוון נקודות של אור וכיף למי שזוכה להעסיק אחים👏

אז לכבוד שבת קודש🎶 צפו בסרטון ושתפו אותו.

עבודה עברית

עושה אותנו חברים

# data[].attributes.body
לְהֵאָמֵר לְאַחַר קְרִיאַת הַתּוֹרָה בְּשַׁבַּת פָּרָשַׁת בְּהַר ע''י הָרַב, הַשָּׁ''ץ אוֹ הַגַּבַּאי

מִי שֶׁבֵּרַךְ אֲבוֹתֵינוּ אַבְרָהָם יִצְחָק וְיַעֲקֹב,

הוּא יְבָרֵךְ אֶת כָּל הָעוֹבְדִים הַיְּהוּדִים,

וְאֶת כָּל מִי שֶׁמַּעֲסִיק יְהוּדִים,

וְאֶת כָּל מִי שֶׁקּוֹנֶה תּוֹצֶרֶת יְהוּדִית,

וְאֶת כָּל מִי שֶׁמְּעוֹדֵד עֲבוֹדָה עִבְרִית.

הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא יִשְׁמְרֵם וְיַצִּילֵם מִכָּל צָרָה וְצוּקָה וּמִכָּל נֶגַע וּמַחֲלָה, וְיָחוּלוּ עֲלֵיהֶם כָּל הַבְּרָכוֹת הַכְּתוּבוֹת בַּתּוֹרָה וּבַנְּבִיאִים,
וְנִזְכֶּה כֻּלָּנוּ לְהַמְשִׁיךְ בְּבִנְיַן אַרְצֵנוּ וּבְחִזּוּק כַּלְכָּלַת עַמֵּנוּ, וּלְהַנִּיחַ לַמִּקְדָּשׁ אֶת אֶבֶן הַפִּנָּה, עִם כָּל יִשְׂרָאֵל אַחֵינוּ, וְנֹאמַר: אָמֵן!

# data[].attributes.headline
אבל עבודה עברית יעלה לי יותר!

# data[].attributes.subject
אבל עבודה עברית יעלה לי יותר!

# data[].attributes.body
דוד הלל

# data[].attributes.headline
על צמחונות, הידור בכשרות ועבודה עברית

# data[].attributes.subject
על צמחונות, הידור בכשרות ועבודה עברית

# data[].attributes.body
דוד הלל

בת עין

# data[].attributes.headline
עבודה עברית באהבה 

# data[].attributes.subject
עבודה עברית באהבה 

# data[].attributes.body
דוד הלל

# data[].attributes.headline
הרב גינזבורג - לקראת שבת בהר

# data[].attributes.subject
הרב גינזבורג - לקראת שבת בהר

# data[].attributes.headline
זה יתכן! זה אפשרי!

# data[].attributes.subject
זה יתכן! זה אפשרי!

# data[].attributes.body
דוד הלל

# data[].attributes.body
עוֹבְדִים בְּעִבְרִית – זוֹ זְכוּת, זוֹ שִׂמְחָה,

נוֹתְנִים יָד לָאָח – זוֹ דֶּרֶךְ בְּרוּכָה!

כְּשֶׁאַתָּה צָרִיךְ – תַּחֲשֹׁב עַל מָחָר,

אָחִיךָ עוֹבֵד – תֵּן לוֹ שָׂכָר!

🙌

עֲבוֹדָה עִבְרִית – לֹא רַק מִלִּים,

זוֹ עַרְבוּת הֲדָדִית בְּכָל הַתְּחוּמִים.

אַחִים לָעֲבוֹדָה – לֵב אֶחָד, נְשָׁמָה,

מְחַזְּקִים אֶת הָעָם – זוֹ מִצְוָה קְדוֹשָׁה!

🎵

אָז קָדִימָה, בּוֹא נָרִים תַּ'דֶּגֶל,

בְּעִבְרִית – נַעֲבֹד וְנִשְׁתַּדֵּל.

עוֹבְדִים יְהוּדִים, זֶה פָּשׁוּט נָכוֹן –

אַהֲבַת חִנָּם, בְּלֵב הָמוֹן!

שַׁבָּת פָּרָשַׁת בְּהַר-בְּחֻקּוֹתַי. בְּיַחַד נְנַצֵּחַ!

# data[].attributes.attachment_link.title
עוֹבְדִים בְּעִבְרִית 

# data[].attributes.attachment_link.metadata.title
עוֹבְדִים בְּעִבְרִית 

# data[].attributes.headline
עבודה עברית בדף היומי

# data[].attributes.subject
עבודה עברית בדף היומי

# data[].attributes.body
לקט של AI של מקורות מהתלמוד עם דגש על ערך העבודה, כבוד הפועל, והקשר שבין לימוד תורה לעמל כפיים:

1. הכבוד שבעבודה

- נדרים מט ב: "גדולה מלאכה שמכבדת את בעליה".

- ברכות לה ע"ב: "כל הנהנה מיגיע כפיו – אשריך וטוב לך".

2. שילוב תורה ועבודה

- אבות ב, ב: "יפה תלמוד תורה עם דרך ארץ".

3. הימנעות מבטלה

- כתובות נט ע"ב: "בטלה מביאה לידי שעמום".

- אבות ב, ב: "וכל תורה שאין עמה מלאכה – סופה בטלה וגוררת עוון".

4. הערך החברתי של העבודה

- ירושלמי ברכות ט, ה: "גדולה מלאכה שמכבדת את בעליה".

5. עבודה כמימוש עצמי

- קידושין פב ע"א: "לעולם ילמד אדם את בנו אומנות נקייה וקלה".

- אבות א, י: "אהוב את המלאכה".

# data[].attributes.headline
הרב שמואל אליהו

# data[].attributes.subject
הרב שמואל אליהו

# data[].attributes.body
תשובה חד-משמעית

# data[].attributes.headline
ראיון טלוויזיוני

# data[].attributes.subject
ראיון טלוויזיוני

# data[].attributes.attachment_link.title
הפגנות נגד הכנסת ערבים ליו"ש: "מבקשים לא לשחזר את מה שקרה ב-7 באוקטובר"

# data[].attributes.headline
עוד יישובים שוקלים מעבר לעבודה עברית

# data[].attributes.subject
עוד יישובים שוקלים מעבר לעבודה עברית

# data[].attributes.headline
מדוע העסקת פועלים יהודים בלבד מביאה בכנפיה שורה של יתרונות, פרט לפן האידאולוגי.

# data[].attributes.subject
מדוע העסקת פועלים יהודים בלבד מביאה בכנפיה שורה של יתרונות, פרט לפן האידאולוגי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הדיון בוועדת המשנה לענייני איו"ש צילום: דוברות

"במדינה הזאת לא קנו תוצרת גרמניה עשרות שנים אחרי השואה, ואצלי בבית עדיין לא קונים", שיתף שלמה נאמן, יושב ראש מועצת יש"ע ויושב ראש מועצת גוש עציון, את חברי ועדת המשנה לענייני איו"ש, "מבחינתי, הדבר הזה לא יחזור". המידע הזה לא נועד לסבר את אוזני הנוכחים בפרט רכילותי מחוויות הקנייה של ראש המועצה הנחרץ. לדידו של נאמן, הקונוטציה האקטואלית ברורה: שמירה על פרנסתם של רבבות ערביי יהודה ושומרון מכסף ישראלי אחרי אירועי שמחת תורה כמוה כרכישת מוצרים מגרמניה של אחרי מלחמת העולם השנייה, שרבים בחברה הישראלית התנגדו לה במשך עשרות שנים.

הדיון שהתקיים ביום שני האחרון, בניצוחו של יושב ראש ועדת המשנה חבר הכנסת צבי סוכות, חשף את הידוע. רבים שם נזהרו מלהשתמש בביטוי הזה, שבכל זאת צף ועלה בין השורות: בעיני מקבלי ההחלטות, דמם של תושבי יהודה ושומרון בהחלט אדום פחות מדמם של המתגוררים בתוך תחומי הקו הירוק. אם בנוגע למתרחש בעזה עוד ניתן לחלוק על קיומה של הקונספציה הישנה, הרי שבכל הנוגע ליהודה ושומרון עולם כמנהגו נוהג, וריח עז של אפליה נודף מההוראות שיורדות אל השטח.

הנושא שבגללו כונס הדיון היה כניסתם של פועלים פלשתינים לעבודה ביישובי יהודה ושומרון. הדחיפות התעוררה מהמתרחש בשטח. בקבינט הביטחוני החליטו להניח בינתיים לסוגיה, לאחר שלא נמצא רוב לעמדת ראש הממשלה המבקש לאשר כניסת פועלים, ולאחר שבדיון מקדים בקבינט החברתי־כלכלי בראשות שר האוצר נדחתה ההצעה לאשר כניסת פועלים כמעט פה אחד. אולם החלטות הרשות המבצעת לחוד, והחלטות הדרג הצבאי לחוד. מתחת לרדאר החלטות הממשלה החליט הריבון הצבאי על מדיניות משלו: אלוף פיקוד המרכז, יהודה פוקס, שמעללי הקונספציה שלו כבר תוארו בטור זה במהלך החודשיים האחרונים, החליט להעמיק את הקונספציה גם בנושא קיומי זה. בפיקוד המרכז הוציאו דף הנחיות לראשי הרשויות והיישובים ביהודה ושומרון, שבפועל מחריג אותם מהחלטת הקבינט, ומתאר את ההנחיות שלפיהן ניתן יהיה להכניס פועלים פלשתינים לעבודה בתחומי היישובים ואזורי התעשייה הסמוכים להם.

"זה אם כל חטאת", מסביר חבר הכנסת סוכות, "לא ייתכן שמתקבלות החלטות קבינט, יש עמדה של המדינה בנושא, ואלוף הפיקוד פשוט אומר לא". חבר הכנסת סוכות לא התעצל, ובדיון שכינס שאל את ראש המל"ל בכבודו ובעצמו האם יש סיבה שבגינה ניתן להפריד בסוגיה זו בין תחומי ישראל הקטנה ליהודה ושומרון. "הוא ענה שאין שום הצדקה להפרדה בין האזורים בעניין הזה. ולכן לנו אסור להשלים עם ההנחה שיש הבדל בין יו"ש למקום אחר, בטח כשמדובר בנושאים ביטחוניים".

אבל ההחרגה הסוררת של פוקס לא הייתה הסוף. יועמ"ש איו"ש החליט כנראה לקיים בהידור את מאמר חז"ל "עבירה גוררת עבירה", והפך את ההחרגה שרק מאפשרת למעוניינים להכניס פועלים, בהתאם להנחיות ביטחון נדרשות, להוראה מחייבת שראשי המועצות כפויים לציית לה. כעת, אם ירצה בעל עסק ביהודה ושומרון להכניס לשטח היישוב פועלים פלשתינים, שום ראש מועצה לא יוכל למנוע זאת ממנו מטעמים ביטחוניים ואחרים. בעלי עסקים כאלה לא חסרים, שכן החוסר בידיים עובדות והקושי הכלכלי ניכרים היטב כתוצאה מחודשי המלחמה, והדברים כבר ירדו מתיאוריה למציאות, כפי שיתואר להלן.

לפני כשבועיים דנה שופטת בית משפט השלום עדי בר־טל בתביעה של בעל מפעל הממוקם בתוך היישוב נוקדים שבגוש עציון. הלה ביקש להכניס משאית עם פועלים פלשתינים למפעל, שממוקם כאמור במרכז היישוב, סמוך למכולת. נשים מהיישוב, שבעליהן מגויסים בצו 8, הפגינו במחאה ולא אפשרו למשאית להיכנס בטענה כי הן חוששות לביטחונן ולכן מסרבות לאפשר כניסת פועלים ערבים. בעל העסק עתר לבית המשפט נגד היישוב, בטענה כי קיבל מצה"ל את האישורים הנדרשים כדי להכניס את הפועלים. השופטת בר־טל קבעה בהחלטתה כי לבית המשפט אין סמכות לשנות את החלטות הצבא, ועל אף שהיא מבינה את חשש התושבים - עליהם לפנות לערכאה מתאימה אם הם מבקשים לערער על החלטות אלוף הפיקוד. בכך קיבע בית המשפט את המציאות שלפיה אם בעל עסק עומד בקריטריונים המחמירים לאבטחה שהציבה מערכת הביטחון, ראשי רשויות או יישובים אינם יכולים למנוע ממנו להכניס פועלים פלשתינים גם לתוך שטח היישוב.

אבל גם בזה לא נעצר המחדל המשילותי. בדיון בוועדה התברר מפי ראש מועצת קרני שומרון יגאל להב כי בצה"ל, שמחייב או מאפשר - תלוי בפרשנות - הכנסת פועלים לאזורי התעשייה וליישובים תחת רכיבי אבטחה מוקפדים, לא לוקחים אחריות על רכיבי האבטחה הללו. קרי, ראשי המועצות, במשאבים המוגבלים שבידיהם, צריכים גם לשאת בעול האבטחה המחמירה. "יש לי כוח אדם שיכול לבדוק כניסת פועלים רק עד שמונה וחצי בבוקר", הדגים להב, "אחר כך אין לי מי שיבדוק אותם".

השלב האחרון בסולם האפליה הוא הקריטריונים לפועלים מאושרי הכניסה: עד כה הותרו להיכנס לתחומי הקו הירוק פועלים נשואים מעל גיל 22 בלבד. ביהודה ושומרון הרף היה נמוך יותר, וממילא מסוכן יותר, ונכללו בו גם רווקים מעל גיל 18. מאז אירועי הטבח הוחמרו הקריטריונים, אבל הפלא ופלא - רק כלפי אוכלוסיות שרמת הביטחון שלהן חשובה יותר למערכת. בתחומי הקו הירוק מותרת כעת כניסת פועלים נשואים מגיל 30 ומעלה. מחוץ לקו הירוק, כאמור, הדיסקט לא הוחלף: ההיתר עדיין ניתן לרווקים מגיל 18 ומעלה.

צו האלוף אומנם אישר כניסת פועלים שמוגבלת לאזורי תעשייה ומפעלים שלא בתוך שטחי היישובים אבל צמודים אליהם, וכניסה לשטחי היישובים כשמדובר בעבודות חיוניות. אך המציאות בשטח מורכבת בהרבה. כך למשל ביישוב עלי זהב שבמערב השומרון, שם התקיימה מחאת תושבים ממושכת נגד כניסת פועלים. אומנם מדובר באזור תעשייה שאינו בתוך היישוב אלא צמוד אליו, אבל מאה פועלי בניין פלשתינים שימקמו את עצמם באתר בנייה הנושק לאולפנה בעלי זהב הוא תסריט שהתושבים סירבו לקבל. התלמידות, הצוות והתושבים חשו מאוימים, כשמדובר במוסד שאין בו מחזיקי נשק. אבל גם ידו של ראש המועצה קצרה מהושיע נוכח ההחלטות המשפטיות־צבאיות בפיקוד המרכז.

חבר הכנסת סוכות מודע לקושי הכלכלי של בעלי העסקים בהיעדר הפועלים, וגם ראשי המועצות נמצאים בסוגיה הזאת בין הפטיש לסדן. אבל הוא אינו מוכן לקבל את החלוקה שנעשית בין שני צידי הקו הירוק, ודורש למצוא פתרון שווה לכל אזרחי ישראל. "המקום הנכון לדון בזה הוא הקבינט", מדגיש סוכות, "שם יש את האנשים ששוקלים את כל השיקולים והם ימצאו פתרון למצב. גם אלוף הפיקוד, שהתרשל ולא הבין את המשמעות של הצו שנתן, עדיין יכול לעשות צעד אחורה". הוא גם מזכיר את הנתון המבהיל והלא מפתיע שעלה מסקר שנעשה לאחרונה, ולפיו 82 אחוזים מערביי יהודה ושומרון תומכים בטבח שביצע חמאס. כששמונה מתוך עשרה פלשתינים מחזיקים בעמדה כזו, הוא מבהיר, אזי לא מדובר על הכנסת פועלים גרידא, אלא על כניסת מחבלי נוח'בה לתוככי האוכלוסייה היהודית.

את היעד שרטט היטב יושב ראש מועצת יש"ע, שלמה נאמן, שביקש להציב חזון כולל חדש בנושא התעסוקה הפלשתינית הן ביהודה ושומרון והן בתוך הקו הירוק. "זה לא רק סיכון ביטחוני ממשי מיידי מהפועל שחוזר הביתה", ביקש נאמן לחדד את הבעיה, "נגיד שהפועל הזה הוא איש שלום. נגיד שהוא הרים לנו טלפון, התנצל על הטבח, אמר שזו לא דרכו של האסלאם וקיבל מאיתנו משכורת. מס הכנסה שלו, לאן הולך? מס הכנסה שלו הלך לממן כוחות חמושים של הרשות הפלשתינית. בסוף הכסף הזה חוזר לטרור, למלחמה. אני משלם לו שכר על העבודה, והכסף הזה הולך לממן את התחמושת והכדורים וה־ RPG שהחיילים שלנו צריכים לאסוף!

"כל הקונספציה הזאת לא יכולה לעבוד כלכלית, לא רק ביטחונית. ייתכן שאי אפשר לפתור את הבעיה ביום אחד, אז צריך ליצור תקופת מעבר עם הסדרי ביטחון מדויקים. אבל צריכה להיות החלטה חד־משמעית של יציאה מתלות כלכלית ומקצועית בהם, ברמה של תוכנית לאומית. פתיחת בתי ספר מקצועיים, עידוד עבודה עברית, כל מה שעשינו בראשית הציונות. זו מלחמת בראשית, מתחילים מההתחלה, כולל היכולת שלנו לקיים את המשק של מדינת ישראל בכוחות עצמנו. זה הכרחי, צריך לשנות את הכלכלה כדי שלא נשתמש בהם".

וכדי לסיים בדבר טוב, הנה סיפור של מודל תעסוקתי אידיאלי לימים של אחרי ההתפכחות הלאומית, וגם לפניה. פרויקט נווה אחיעד ברבבה הוא פרויקט הבנייה הכמעט יחיד ביהודה ושומרון שממשיך בעבודה בימים אלו, מאז פרוץ המלחמה. אתרי בנייה אחרים נקלעו לקשיים, הן בשל תלותם בפועלים הפלשתינים, ואלו שנסמכים על עבודה עברית נקלעו למצוקת כוח אדם בשל גיוס המילואים. אבל בנווה אחיעד, כאמור, מערבלי הבטון עובדים במרץ, התשתיות מונחות, וצפי האכלוס של הפרויקט בן ארבעים הבתים הוא במהלך השנה הקרובה.

איך קרה הפלא? הפרויקט, שאבן הפינה שלו הונחה לפני כשלוש שנים, במעמד ראש הממשלה בנימין נתניהו, הושתת כולו מתחילת הדרך על עבודה עברית. השכונה קרויה על שם הרב אחיעד אטינגר הי"ד, שנרצח בפיגוע בצומת אריאל, וגיסו נדב גולדשטיין הוא יזם הנדל"ן שמקדם את בניית השכונה לזכרו. ההחלטה לבחור בעבודה עברית בלבד מונחת בדנ"א של היזם והקבלנים, אבל עם פרוץ המלחמה זה נעשה קשה יותר גם בשבילם. מטבע הדברים חלק מהעובדים גויסו, וחסרו ידיים עובדות. הקבלן חנן רוזנמן, מגבעת פורת יוסף שבאלון מורה, לא התעצל ותר אחרי פתרון יצירתי. וזה נמצא: רוזנמן הגיע אל מלונות המפונים מהצפון ומהדרום, מצא שם כמה וכמה אנשים שאיבדו את מקור פרנסתם בשל המלחמה, וגייס אותם לעבודת הבניין. אחרי תקופת הכשרה מזורזת הצטרפו המפונים, צעירים ברובם, לחדוות הבנייה והיצירה בשומרון, ששכרה בצידה. גם הפועלים שגויסו לצה"ל התייצבו לעבודה במסירות אופיינית בחופשות שנוצרו בין לבין, ונתנו יד להתקדמות העבודה. בסך הכול מעסיק הפרויקט כחמישים עובדים.

בפסיפס האנושי היהודי שבונה את הפרויקט ישנם גם כמה שספגו אבדות כואבות בלחימה, אבל ממשיכים לבנות את הארץ. כך עמיחי רסלר, נהג הטרקטור ששכל את בנו הלוחם דביר רסלר הי"ד, וכן אחיהם של ידידיה אליהו הי"ד ודובי כוגן הי"ד.

יזם הפרויקט, נדב גולדשטיין מאלון מורה, מספר במבט כלכלי ומקצועי מדוע בעיניו העסקת פועלים יהודים בלבד מביאה בכנפיה שורה של יתרונות, פרט לפן האידאולוגי. ראשית הוא מציין את לוחות הזמנים. בעוד קבלן ערבי אינו ממהר לעמוד בלוחות הזמנים, לדבריו, הרי שהעבודה העברית עובדת בקצב גבוה פי שניים כמעט, ובכך חוסכת ליזם ריביות בסכומים גבוהים של 5-4 מיליון שקלים לשנה. שנית - איכות הבנייה. "קבלן יהודי נותן לך חומרים יותר טובים, טכניקות בנייה חדשניות יותר. בנוסף לכך נחסכות מאיתנו פגיעות במזיד שמבצעים פועלים ערבים, כפי שראינו שקורה ביתר מוטיבציה בזמני מתיחות ביטחונית. ראינו בטון בביובים, הרטבת ארונות חשמל ועוד. לפעמים יש נזקים שמתגלים רק אחרי שנים".

גם האחריות והאמינות, לדברי גולדשטיין, גבוהות בהרבה כשיזם בוחר בעבודה עברית. "יש תופעה של קבלנים ערבים שפושטים את הרגל אחרי שקיבלו את רוב הכסף על העבודה", הוא מגלה, "זה שווה להם כלכלית ליפול, ואז הם נעלמים. ואם הם מהרשות הפלשתינית אי אפשר לעשות כלום. קבלנים יהודים לוקחים אחריות, וזה משמעותי גם ליזם וגם לדיירים. לכן, גם אם אני צריך לשלם משכורות גבוהות יותר לעובדים היהודים, זה משתלם לי נטו כלכלית ומקצועית כיזם. צריך לזכור שהם באים לבנייה בראש אחר מזה של פועל ערבי, הם רוצים לבנות את הארץ".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חגית רוזנבאום

# data[].attributes.attachment_link.title
פועלים משיקולים זרים

# data[].attributes.attachment_link.description
הלקחים ממתקפת השבעה באוקטובר כבר חלחלו למערכי הביטחון בכל רחבי הארץ ורק בפיקוד מרכז מתעקשים להמשיך לאפשר כניסת פועלים ערבים ליישובי יהודה ושומרון בניגוד לדעת התושבים ובלי לספק מרכיבי ביטחון נחוצים

# data[].attributes.attachment_caption
יישר כח לבנימין פרנק

# data[].attributes.headline
כרזה מעוצבת 

# data[].attributes.body
כרזה מעוצבת

# data[].attributes.headline
הקונספציה שאיכות חיים ורמת חיים ימנעו טרור

# data[].attributes.subject
הקונספציה שאיכות חיים ורמת חיים ימנעו טרור

# data[].attributes.body
במערכת הביטחון שוקלים לאפשר לאלפי פלסטינים מיו"ש לעבוד בשטחי ישראל זאת למרות ההסלמה הביטחונית ברחבי הארץ.

העיתונאי בן דרור ימיני מזהיר הבוקר בטורו בעיתון ידיעות אחרונות מקונספציה עתיקת יומין, כלשונו, "הקונספציה שאיכות חיים ורמת חיים ימנעו טרור, ושעוני מוביל לטרור – היא הקונספציה ששלטה בצמרת המודיעין של ישראל. זו קונספציה נוחה. היא נשמעת הגיונית וסבירה".

ימיני מזכיר שורה של מחקרים שמצאו שאין קשר בין עוני לטרור.

הטענה על עוני או בורות שמובילים לטרור נבדקה גם בהקשר הישראלי, וגם שם, התברר שהשכלה, למשל, מגדילה את הנכונות להצטרף לארגוני טרור.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בן דרור ימיני צילום: Tomer Neuberg/Flash90

במערכת הביטחון שוקלים לאפשר לאלפי פלסטינים מיו"ש לעבוד בשטחי ישראל זאת למרות ההסלמה הביטחונית ברחבי הארץ.

העיתונאי בן דרור ימיני מזהיר הבוקר בטורו בעיתון ידיעות אחרונות מקונספציה עתיקת יומין, כלשונו, "הקונספציה שאיכות חיים ורמת חיים ימנעו טרור, ושעוני מוביל לטרור - היא הקונספציה ששלטה בצמרת המודיעין של ישראל. זו קונספציה נוחה. היא נשמעת הגיונית וסבירה".

ימיני מזכיר שורה של מחקרים שמצאו שאין קשר בין עוני לטרור. בארה"ב נבדק העניין, בעקבות פיגועי התופת, כבר בשנת 2003. המחקר, שבוצע על ידי אלן קרוגר מאוניברסיטת פרינסטון וז'יטקה מאלקובה מאוניברסיטת פראג, מצא שירידה בעוני או בבורות לא מפחיתה את הנטייה לטרור, אלא להפך.

עלייה ברמת החיים ובהשכלה מגדילים את הנכונות להצטרף לארגוני טרור. הטענה על עוני או בורות שמובילים לטרור נבדקה גם בהקשר הישראלי, למשל, על ידי פרופסור בנמלך אפרים, קלוד ברבי ואסטבן אנגל. וגם שם, התברר שהשכלה, למשל, מגדילה את הנכונות להצטרף לארגוני טרור.

מחקר אחר, של אברהם יגר מאוניברסיטת רייכמן, מ־2018, בדק שורה של מחקרי שדה, והגיע למסקנה חד־משמעית: "עוני איננו, כפי שהוא נתפס לעיתים קרובות, הסיבה לטרור".

מחקר נוסף, משנת 2020, של Javier Gardeazabal, מגלה שלא רק שאין קשר בין עוני לטרור, אלא להפך: טרור מוביל לעוני. יש עוד מחקרים רבים בתחום, והיריעה קצרה. פרופ' קורל לנקסטר מאונ' ג'ורג'טאון בוושינגטון כתבה: "צריך להיאבק בעוני, אבל אין צורך שהממשל האמריקאי ואזרחי ארה"ב ישלו את עצמם שזה מה שיפחית את הטרור".

לדבריו, רוב המוסלמים מאירופה שהתנדבו לשורות דאעש, כדי לערוף ראשים באזורי השליטה של ארגון הטרור הרצחני, היו משכילים יותר ומבוססים יותר." זו הייתה האידיאולוגיה שהפכה אותם לרוצחים שביצעו פעולות טרור מבחילות. אבל רבים וטובים, וגם פחות טובים, בעולם ואצלנו, ימשיכו לדקלם את המנטרה של עוני גורם לטרור".

"לא נשכח שאידיאולוגיה של הסתה ושנאה היא הבעיה. הקונספציה גרמה לנו לעיוורון בנוגע לעזה. אין צורך בעיוורון נוסף".

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בן דרור ימיני

# data[].attributes.attachment_link.title
בן דרור ימיני: די עם קונספציית הפרנסה, אין קשר בין עוני לטרור

# data[].attributes.attachment_link.description
הקונספציה שאיכות חיים ורמת חיים ימנעו טרור, ושעוני מוביל לטרור - היא הקונספציה ששלטה בצמרת המודיעין של ישראל.

# data[].attributes.attachment_caption
בואו קחו חלק ברכישת מקצוע ועשייה ציונית- קורס בניה ושיפוצים מקצועי, במימון מלא, בברקן .בתוך חודש יש לך תעודה מקצועית והשמה. הרשמה בקישור המצורף   https://www.shomron.org.il/1757 

# data[].attributes.headline
ציונות 2024 - דואגים לעבודה עברית!

# data[].attributes.subject
ציונות 2024 - דואגים לעבודה עברית!

# data[].attributes.headline
"איזה כיף לראות שליח יהודי. מחמם לי את הלב!!"

# data[].attributes.subject
"איזה כיף לראות שליח יהודי. מחמם לי את הלב!!"

# data[].attributes.body
אחרי עשרות פעמים שקיבלתי הודעות מחברת צ'יטה שהמשלוח עם השליח אחמד אבו סנינה בדרך אליי [נשמע כמו כרטיס כיוון אחד לגן עדן...]

ואחרי שהתחילה המלחמה בצר לי אפילו ביקשתי שישאירו לי את החבילה בכניסה ליישוב מרוב שחששתי מהקִרבה לבית ולילדים שלנו -- ברוך ה', היום קיבלתי משלוח של צ'יטה עם נהג יהודי!

לא יכולה לתאר לכן את מה שהרגשתי. סופסוף. מי צריך אותם בכלל!

אמרתי לו, "איזה כיף לראות שליח יהודי. מחמם לי את הלב!!"

אז הוא הרגיש בנוח לפרוק שלא כולם מתייחסים ככה, וזה לא נעים בכלל.

אז חשבתי לשתף שנשים לב כשיש לנו שירות מיהודים, לפרגן מכל הלב, ולעזור להם להישאר בעבודה ולנו להישאר עוד כמה שנים בעולם הזה...

ר' א'

# data[].attributes.headline
"כשמתמכרים לסם מסוים קשה להחליף אותו. הפועלים הפלשתינים הם הסם"

# data[].attributes.subject
"כשמתמכרים לסם מסוים קשה להחליף אותו. הפועלים הפלשתינים הם הסם"

# data[].attributes.body
טרור החבלות בענף הבנייה עולה מיליארדים

יו"ר מרכז הבנייה הישראלי קורא לנצל את ההזדמנות ולהיפרד מההתמכרות לפועלים מהרש"פ שרבים מהם פוגעים במכוון באתרי בניה ומהווים סיכון.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ערן רולס צילום: ערוץ 7

בדיון שהתקיים בכנסת על פועלים פלשתינאים בענף הבנייה העלה יו"ר מרכז הבנייה הישראלי, ערן רולס, סוגיה מושתקת של פגיעה שיטתית של פועלים פלשתינים באתרי בנייה כחלק מהמאבק הלאומני טרוריסטי נגד ישראל. בראיון לערוץ 7 מרחיב רולס על התופעה.

"הדיון עסק בהכנסת טכנולוגיות מתקדמות לאתרי בניה. הדיון התקיים ביוזמת ח"כ קלנר. הטכנולוגיות יתנו פתרון לצמצום הצורך בכוח אדם", אומר רולס וכשהוא נשאל מדוע בכלל יש צורך בקיומו של דיון שכזה על נושא שהוא לכאורה אינטרס של כולם, משיב רולס ואומר כי ענף הבנייה התמכר למעשה לפועלים פלשתינים וכעת קשה לו להשתחרר מאותה התמכרות.

"במשך מאה שנה התמכרנו לכוח אדם פלשתיני בענף הבניה, כמו התמכרות לסמים. חשוב להגיד שכמובן לא כולם פועלים מרגשות לאומניים, אבל מצד שני אנחנו יודעים שתופעה שמתומחרת בכל אתר בניה שבו עובדים פלשתינאים היא שצריך לקחת בחשבון שיהיו הוצאות כתוצאה מליקויים שהם תוצאה מחבלה מכוונת, אם זה סתימה של שפיכת זפת רותחת למרזבים, נזק שכאשר הוא מתגלה אחרי יומיים שלושה מדובר בנזק שמגיע לעשרות אלפי שקלים לכל מרזב, אם זה החדרת מים למערכות חשמל, סתימת מערכות הביוב, חבלה בצנרת שמתחת לריצוף, חבלה באיטומים, מדובר בנזקים של מיליארדים בשנה".

רולס מדגיש כי פועלים יודעים שהם אינם נתונים במעקב תמידי במהלך העבודה ושמנהל עבודה לא יוכל להתקין מצלמה בכל מקום והם מנצלים זאת על מנת לבצע את אותם מעשי חבלה ממניעים לאומניים. בדבריו הוא שב ומדגיש כי לא מדובר בכל פועל, אך מאחר ומדובר במאה אלף פעלים הרי ששני אחוז מהם משמעותם אלפיים פועלים שבאים לחבל ולבצע את אותם נזקים הנאמדים במיליארדי שקלים.

"ישראל צריכה לנצל את המשבר הזה. ראינו את אזהרות ראשי מערכת הביטחון שממשיכים את הקונספציה של 'ניתן להם כסף והם ישבו בשקט' והקונספציה הזו כבר לא עובדת יותר. כמו שהעסקנו אלפי פועלים מעזה שחלקם היו מהנאצים וחלקם סימנו להם לאן ללכת, כך גם ביהודה ושומרון, ששם התמיכה היא של שמונים אחוז בחמאס למרות שהם יודעים שאם חמאס יהיה שם הם ירדו לרמת החיים של עזה. יש כאן הזדמנות היסטורית להתנתק מהעובדים הפלשתינאים, אנחנו לא צריכים לקחת אחריות עליהם, להכניס פועלים זרים ולהכשיר עובדים ישראלים יהודים שישמחו להשתלב בהם. לא עבודות כמו ריצוף טיח ובנאות אבל במיזוג אוויר, חשמל, מכאניקה, מעליות וכו' כן. מרוויחים הרבה מאוד כסף בענף הבנייה ומרכז הבניה הישראלי מקדם מאוד הכשרת פועלים ישראלים לענף הבנייה שמרוויחים בו הרבה מאוד כסף".

בדבריו מציין רולס כי ישנם המפיצים סיפורי חשש מהתבוללות וכיוצא באלה כעילה להמשך העסקת הפלשתינים. הוא עצמו מגדיר זאת כצ'יזבטים בלבד ומוסיף כי מאכרים רבים מרוויחים מהעסקת הפועלים הפלשתינאים, העסקה המחייבת אישורים ורגולציה רבה. את התופעה הזו ניתן וצריך לעצור "ולהגיד להם שלום ולא להתראות".

"צריך לדעת שהתפוקה של פועל זר היא פי 2 מפועל פלשתינאי. מדובר ב-150 אלף פועלים זרים לא רק לבניה, אלא גם לחקלאות ומלונאות. בעניין ההלנה של הפועלים הזרים, לעומת החזרה של הפלשתינאים לבתים שלהם בכפר, האמירטים הראו לנו איך הם בונים כפרים ברמת עיר הבה"דים, שיכולים להכיל אלפי פועלים עם סופרמרקטים, קולנוע, חדרי כושר מרפאה וכו' כך שיקבלו את כל השירותים בסוף יום עבודה. אלה אנשים שבאים לעבוד".

ומה באשר לדיווחים לפיהם האמריקאים מונעים מישראל הבאת עובדים זרים על מנת שלא לסגור את האופציות בפני הכלכלה הפלשתינית? את הסוגיה הזו משאיר רולס לטיפולם של המדינאים. כעת, הוא אומר "זו הזדמנות היסטורית להיגמל מהסמים האלה", וכמו בגמילה מסמים יצטרכו להיות שלבי ביניים ובשלב ביניים שכזה נצטרך להעסיק פועלים פלשתינאים במגבלת גיל מסוימת.

עוד הוא מעריך כי לנוכח לקחי הטבח בשבעה באוקטובר ראשי ערים מבינים את רמת הסיכון שבקיומם של פרויקטים לבנייה ליד אתרי מגורים ומוסדות חינוך, וכעת הם יהיו אמיצים יותר לחולל את השינוי. דוגמא לכך הוא מוצא בכרמל שאמה הכהן, ראש עיריית רמת גן האוסר כניסת פועלים פלשתינים לעירו.

לבד מהכנסת פועלים זרים מזכיר רולס את שילובן של טכנולוגיות מתקדמות שבכוחן לצמצם את כוח האדם הנצרך בשורה ארוכה של מקצועות בענף הבנייה. את זאת יש לבצע בהטבות מס והקלות נוספות לקבלנים שיעשו שימוש בטכנולוגיות שכאלה. "כשמתמכרים לסם מסוים קשה להחליף אותו. הפועלים הפלשתינים הם הסם", שב רולס ואומר.

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מרכז הבנייה הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
טרור החבלות בענף הבנייה עולה מיליארדים

# data[].attributes.attachment_link.description
יו"ר מרכז הבנייה הישראלי קורא לנצל את ההזדמנות ולהיפרד מההתמכרות לפועלים מהרש"פ שרבים מהם פוגעים במכוון באתרי בניה ומהווים סיכון.

# data[].attributes.headline
ח"כ אריאל קלנר: להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים

# data[].attributes.subject
ח"כ אריאל קלנר: להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים

# data[].attributes.body
ח"כ אריאל קלנר מהליכוד יזם מפגש ליצירת אלטרנטיבות לפועלי בנייה הפלסטיניים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ח"כ אריאל קלנר מהליכוד יזם כנס בכנסת שמטרתו לקדם את ענף הבנייה באופן שייתר את הצורך בשימוש בפועלים פלסטינים העתיד.

"יזמתי כנס של חדשנות בעולם הבנייה. אנחנו בעולמות של בינה מלאכותית וטכנולוגיה מתקדמת בכל כך הרבה בתחומים - ובבנייה אנחנו מאחור - מרצפים ומטייחים כמו במצרים העתיקה. אנחנו באזור הנוחות הזה, הרבה בגלל הפועלים מהרשות הפלסטינית, וזה העולם של אתמול", מסביר קלנר בראיון לערוץ 7.

לדעתו, פועלים פלסטינים לא צריכים להיות בשום מצב, חלק מהמשוואה. "אנחנו לא צריכים להכניס לישראל אנשים שעוינים אותנו ו-85 אחוזים מהם תומכים בטבח המזוויע. אנחנו יכולים להפוך את מדינת ישראל ולהוביל את העולם לבנייה חדשנית יותר, יעילה יותר ומזהמת פחות. אין סיבה שההון האנושי שלנו לא יזניק אותנו למקום הזה".

מבחינתו, האיומים לפיהם אי העסקת פלסטינים תגביר את הטרור, אינם עולים בקנה אחד עם המציאות. "זו בדיוק החשיבה של ה-6 באוקטובר. אין שום קשר בין מצוקה כלכלית לטרור. זה לא קיים בשום מקום בעולם. זה לא הוכיח את עצמו ברצועת עזה. לא רק שחמאס תקף אלא הוא ניצל את הפועלים שעבדו בישראל כדי להשיג מידע ולייעל את התקיפה נגדנו. אנחנו צריכים להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים".

קלנר מתייחס גם לפרישתו של גדעון סער ומפלגת תקווה חדשה-הימין הממלכתי מהממשלה. "גדעון סער עשה טעות ביציאה שלו מהממשלה כי היתה לו תרומה. הייתי שמח לראות אותו בקבינט הרבה יותר מאנשים כמו גנץ - שמייצגים את התפיסות הישנות. הוא עשה את ההחלטה שלו ואנחנו צריכים לבוא ולראות כיצד אנחנו ממשיכים".

"הייתי רוצה לראות את גדעון סער בממשלה וגם אחרים. אנחנו צריכים להיות מאוחדים. המציאות עדיין לא השתנתה. יש מולנו אויב נאצי שעדיין לא הוכרע ויש חשיבות גדולה לאחדות של עם ישראל ושהאויבים שלנו יראו שאנחנו עם אחד מאוחד", מסכם קלנר.

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אולפן ערוץ 7

# data[].attributes.attachment_link.title
ח"כ אריאל קלנר לערוץ 7: להפסיק את התלות שלנו בגורמים עוינים

# data[].attributes.attachment_link.description
ח"כ אריאל קלנר מהליכוד יזם מפגש ליצירת אלטרנטיבות לפועלי בנייה הפלסטיניים ובראיון לערוץ 7 הוא גם קורא לגדעון סער לחזור לממשלה.

# data[].attributes.headline
בן פורת יוסף

# data[].attributes.subject
בן פורת יוסף

# data[].attributes.headline
מחקר רשמי של "מרכז המחקר והמידע של הכנסת" (ממ"מ)

# data[].attributes.subject
מחקר רשמי של "מרכז המחקר והמידע של הכנסת" (ממ"מ)

# data[].attributes.body
שיפור במצב הכלכלי של הפלסטינים מוביל לעלייה בטרור

# data[].attributes.headline
שלט חוצות באפרת

# data[].attributes.subject
שלט חוצות באפרת

# data[].attributes.headline
ככה נראית גאולה!

# data[].attributes.subject
ככה נראית גאולה!

# data[].attributes.body
התרגשתי... אתר בניה בכוכב השחר וברקע פועלים יהודים צדיקים ושמחים שומעים שיעור.

# data[].attributes.headline
טראמפ פוגע בהתיישבות?!

# data[].attributes.subject
טראמפ פוגע בהתיישבות?!

# data[].attributes.headline
מעשה בדוד שמש

# data[].attributes.subject
מעשה בדוד שמש

# data[].attributes.body
[6.12, 10:13] תושב: שלום.. מה שלומך, לפני שנתיים התקנת לנו דוד, ונראה שגוף החימום הלך. האם יש סיכוי שתוכל להגיע היום לתקן? זו תהיה ממש הצלה אם נוכל להתקלח לפני שבת במים חמים... תודה רבה!

[6.12, 11:03] מתקין בוילר: היי. אין בעיה. העובד שלי יוכל להגיע אליכם היום. מה הכתובת?

[6.12, 11:11] תושב: אני מקווה מאוד שהעובד שאתה שולח הוא יהודי. פשוט משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה.

[6.12, 11:13] מתקין בוילר: מה הבעיה? כל העובדים שלי הם ערבים. לפני כמה שבועות שלחתי עובדים שלי לעשות עבודות אצלכם ביישוב ***. אתה יכול לשאול את מר ***. ביררתי אצל הרבש"ץ והוא אמר לי שאין בעיה להכניס ערבים בעלי ת"ז כחולה.

[6.12, 11:20] תושב: מצטער, מאז שהעובד הערבי שלך התקין את הדוד לפני שנתיים, המצב קצת השתנה. אתה יודע, יש התפכחות אחרי ה7/10, אנשים לא מרגישים שיכולים לסמוך על אף ערבי, וכל כמה ימים שומעים על מחבל נוסף בעל אזרחות ישראלית שביצע פיגוע או שנתפס קודם לכן.

[6.12, 11:26] מתקין בוילר: מה לעשות, חביבי, הם עושים את העבודה הכי טוב.

[6.12, 11:37] תושב: יכול להיות. אבל הם גם הורגים בנו הכי טוב. גם אם נניח שהם יותר מקצועיים, אנחנו מוכנים להתפשר על איכות חיים, וגם לשלם יותר, כדי לשמור על החיים שלנו ושל השכנים שלנו.

[6.12, 11:45] מתקין בוילר: אחי, אולי תביא לי כמה בחורי ישיבה שיקומו בבוקר ויתחילו יום עבודה בתיקון דודים... 🤣 אתה לא ריאלי!

[6.12, 11:52] תושב: אני דווקא מכיר כמה שכנים ביישוב שלנו שלמדו בישיבה, והם עובדים בתחום. אני אפנה אליהם. מקווה שהם יוכלו לעזור לי לפני שבת. תודה רבה. שבת שלום

# data[].attributes.headline
שלא תגידו שלא אמרנו. מאת: מעוז שוורץ

# data[].attributes.subject
שלא תגידו שלא אמרנו. מאת: מעוז שוורץ

# data[].attributes.body
"אני בהלם! קודקוד אתה חייב לבוא לראות!" אמר לי בקשר אחד המפ"ים.

הלכתי למבנה של הפלוגה עם החפ"ק. דורכים על רחובות הרוסים מלאי רסיסי שברים וזכוכיות מנופצות.

צפון הרצועה, שכונה שלמה של טרור מכף רגל ועד ראש.

נכנסתי למבנה ומולי הציגה הפלוגה שורה שלמה של אמצעי לחימה של החמאס.

מטולי RPG , רימוני רסס, מטעני צד, קאלצ'ים....שום דבר חדש. התרגלנו כבר להוציא כמויות כאלו כמעט מכל מבנה. (מעט שבמעט - בתמונה)

"נו? מה חדש לא הבנתי?!" פניתי למ"פ;

"קח! תפתח. בבית הזה יש תעודות אישור של פועלים לעבוד בארץ. הינה תראה, הוא לדוגמא עובד בתל אביב.....והוא עובד בראשון לציון והוא...."

_________________________

לאזרח הפשוט בישראל סאלם עלכום

אתם רואים בסרטון את העזתים צמאי הדם מסביב לחטופות?

תסתכלו עליהם טוב טוב! תעשו "הגדל" במסך. תתבוננו בפנים שלהם כי סביר להניח שיום אחד אתם תזהו אותם. הם יהיו לידכם ממש.

הם אלו שיכנסו לישראל יום אחד עם חיוך על הפנים, שקית שחורה עם פיתה וזעתר, יעשו פרצוף של מסכנים חסרי כסף, אבל בבית שלהם היו ויהיו אמצעי טרור! גם אם לא ממש בבית שלהם אז בבית ליד. הם גרים בבריכה של טרור ותאמינו לי שאני עדין במילים.

מהרחוב שלהם עוד לפני המלחמה שיגרו רקטות לעבר ישראל, מחבלים מיקמו בבתיהם מטעני חבלה וחפרו מנהרות ועוד כהנה וכהנה.

אף אחד שם לא חף מפשע באמת!

למה אני אומר את זה?

י'חביבי, י'בינתי,

אחרי שהכל יגמר, החיים יחזרו למסלולם וכמו אחרי כל משבר, יעשו הסכם קואליציוני כזה או אחר וארגונים של זכיות אדם יכנסו לתמונה ויעשו הכל כדי לאפשר לעזתיים לעבוד בישראל. הם ישפצו את בית הכנסת שלך או שלי, את גני הילדים ובתי הספר, הקבלנים יעסיקו אותם לשפץ את המבנים בשכונה שלי ושלכם... והאזרח הפשוט במדינה ישכח את מה שאנחנו הלוחמים לא נשכח בחיים - הווה אומר שאותם פועלים ככל הנראה מחזיקים בביתם אמל"ח כנגד חיילי צה"ל ואזרחי ישראל.

כמובן כשהפועל יראה אותך או אותי הוא יחייך ויגיד לכם בנימוס רב בנימה ערבית "אה...יחביבי! חלאס עם מלחמות! רוצים רק עבודה, רוצים שקט שימות החמאס!"

שקרנים! בקיצור - ג'יהאד!

על כל מי שנלחם בעזה כבר לא יהיה אפשר לעבוד. ראינו הכל בעיניים.

עכשיו תחזרו לסרטון של החמאס עם החטופות.

סאלם עלכום - זה עזה.

ואלו הפועלים שיכנסו לפה יום אחד.

שלא תגידו שלא אמרנו.

תשמרו את ההודעה לתקופה שרחובות ישראל יתמלאו שוב בפועלים עזתים מסכנים (עאלק) כמו שהיה ב 6 באוקטובר.

עבודה עברית. כבר אמרנו?

כתב מעוז שוורץ

# data[].attributes.headline
גם אבו טבלא איתנו😉

# data[].attributes.subject
גם אבו טבלא איתנו😉

# data[].attributes.attachment_caption
"אלה הערבים אתם רוצים לקנות מהם פירות ולתת להם כסף ובכסף הזה הם קונים נשק... אתם מסייעים לעוברי עבירה. זה שהולך וקונה מגויים - מסייע להם!"

# data[].attributes.headline
הרב עובדיה יוסף

# data[].attributes.subject
הרב עובדיה יוסף

# data[].attributes.headline
הזמנה לכתיבה למען עבודה עברית

# data[].attributes.subject
הזמנה לכתיבה למען עבודה עברית

# data[].attributes.body
גדלנו על יוסף מוקיר שבת ועל האריה ששמר על הרב במדבר ועל מלא סיפורי ניסים למקיימי מצוות למרות פיתויים כלכליים ואחרים. בואו נתחיל לכתוב את סיפורי הניסים למקיימי המצוות המיוחדות לדור שלנו🇮🇱מוזמנים להפיץ לכל עבר

# data[].attributes.headline
פלטפורמה להעלאת חומרים בנושא מניעת הכנסת אויבים הביתה ומניעת העסקתם

# data[].attributes.subject
פלטפורמה להעלאת חומרים בנושא מניעת הכנסת אויבים הביתה ומניעת העסקתם

# data[].attributes.headline
"שבת לעידוד עבודה עברית" - פרשת בהר-בחוקותי, כ"ו באייר תשפ"ה

# data[].attributes.subject
"שבת לעידוד עבודה עברית" - פרשת בהר-בחוקותי, כ"ו באייר תשפ"ה

# data[].attributes.body
בשבת פרשת "בהר-בחוקותי, כ"ו באייר תשפ"ה, נציין "שבת לעידוד עבודה עברית". זו הזדמנות מעולה לעודד את המהפכה ולקדם אותה.

רבנים, דרשנים, מדריכי תנועות נוער, מורים והורים מוזמנים לשוחח השבת על הנושא, ולעודד צריכת תוצרת יהודית, עסקים עם אחים ואחיות, כי ננצח ביחד מתוך ערבות הדדית.

מומלץ לכבד בעליה לתורה השבת עובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים.

פנו עכשיו לגבאים ולרכזי קהילה ובקשו שיצטרפו למיזם.

מיזם זה מוקדש לזכר קדושי שמחת תורה תשפ"ד ומלחמות ישראל.

מוזמנים להוסיף באתר זה על קהילות שבהן ידרשו בעד עבודה עברית בשבת זו.

מוזמנים להוסיף באתר זה עוד רעיונות לפעילויות ויוזמות שיוכלו להשתלב ב"שבת עבודה עברית".

# data[].attributes.headline
לא תיכון חברה יהודית בארץ ישראל לאורך ימים אם רוב העובדים השכירים יהיו ערביים.

# data[].attributes.subject
לא תיכון חברה יהודית בארץ ישראל לאורך ימים אם רוב העובדים השכירים יהיו ערביים.

# data[].attributes.body
פרק שביעי - "עבודה עברית"

בתוך: אליעזר ליבנה, אהרן אהרנסון : האיש וזמנו

ירושלים מוסד ביאליק תשכ"ט - 1969

עמוד: 155-175

# data[].attributes.headline
פודקאסט על ההיסטוריה של עבודה עברית

# data[].attributes.subject
פודקאסט על ההיסטוריה של עבודה עברית

# data[].attributes.body
פרק ראשון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כשבגרוש היה חור

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית- ממונטיפיורי עד פתח תקוה [כשבגרוש היה חור]

# data[].attributes.attachment_link.description
כשבגרוש היה חור

# data[].attributes.attachment_caption
מאת אוריאל פרנק 

# data[].attributes.body
סְטִיקֶר קָטָן עַל רִכְבִּי

הִתְפַּכְּחוּת מֵהַשְּׁבִיעִי לָעֲשִׂירִי:

"עֲבוֹדָה עִבְרִית" נִכְתַּב בּוֹ

"אַהֲבַת יִשְׂרָאֵל" לְצִדּוֹ.

לִרְחוֹב בּוֹרוֹכוֹב הִגַּעְתִּי

בְּפִנַּת גּוֹרְדּוֹן חָנִיתִי

כַּאֲשֶׁר לָרֶכֶב שַׁבְתִּי

הַשְׁחָתָה פִּתְאוֹם גִּלִּיתִי:

"עֲבוֹדָה עִבְרִית" נִמְחֲקָה

בִּידֵי "נְאוֹרִים" מִדָּת חֲדָשָׁה

בּוֹרוֹכוֹב וְגוֹרְדוֹן מִתְהַפְּכִים

כְּשֶׁעֶרְכֵי צִיּוֹנוּת נִמְחָקִים...

צְחוֹק גּוֹרָל אוֹ אוֹת מִמְּרוֹמִים

בְּצוֹמֶת גְּדוֹלֵי הַצִּיּוֹנִים

נִמְחֲקָה מוֹרַשְׁתָּם מֵהַמַּדְבֵּקָה

אַךְ אָנוּ נֹאחַז בַּמּוֹרָשָׁה.

לֹא נְוַתֵּר, נַדְבִּיק שׁוּב בְּגַאֲוָה

אֶת הַסְּטִיקֶר הַזֶּה, לְלֹא מוֹרָא,

גַּם אִם לֹא תָּמִיד הֲכִי זוֹל

בַּעֲבוֹדָה עִבְרִית שׁוּב נִדְגּוֹל!

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית פרק שלישי

״כשניגמל נגלה ענף בנייה שלא היה כמותו באף מקום בעולם״

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית פרק שלישי

״כשניגמל נגלה ענף בנייה שלא היה כמותו באף מקום בעולם״

# data[].attributes.body
בפרק השלישי של עבודה עברית יורדים לראשונה לשטח: שיחה עם יוסף דרשן, איש עבודה עברית לא רק בידיים אלא קודם כל בראש.

הוא משוכנע שכשנעז כחברה להיכנס לתחום הבנייה, נחולל גם בתחום הזה את הניסים שהצלחנו לחולל בכלכלה, בהיי טק ובעולם הצבא

לצפיה ביוטיוב: https://bit.ly/4jzCtlD

להאזנה לפודקאסט:https://bit.ly/3Gc5ANr

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/3GeMdU1

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.headline
למעוניינים ללמוד יותר 

# data[].attributes.body
למעוניינים ללמוד יותר ולהעמיק בתחום של העסקת פועלים יהודים, על הבעיות והפתרונות, ההיסטוריה והעתיד- מוזמנים להאזין לסדרת פודקאסטים החדשה של הקול היהודי.

מומלץ בחום!!!

---------------------‐---------‐------------

הסכת עבודה עברית - פרק ראשון

סדרה חדשה בקול היהודי הולכת לטפל בתפוח האדמה הלוהט: העדפת תעסוקת יהודים בעידן של שיח שיוויון האם ערך עבודה עברית יקבל עדנה לאחר המלחמה והבירור שהיא חידדה בכל מה שקשור לכוונות של הערבים? האם יש ערך לעבודות כפיים? מה בין גזענות לבין העדפה לאומית בריאה? וגם איך זה ישפיע על ענף הבנייה ועל הכלכלה הישראלית?

בפרק היום יוסף רוסו מארח לשיחה את העיתונאי אלחנן גרונר

לצפיה ביוטיוב: ‪bit.ly/4hVREoe‎‬

להאזנה לפודקאסט:‪bit.ly/4cc2zst‎‬

ניתן להאזין באפליקציות השונות: ‪bit.ly/4jbngXS‎‬

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.headline
עבודה עברית בשומרון - זה אפשרי אם רק תרצו!

# data[].attributes.subject
עבודה עברית בשומרון - זה אפשרי אם רק תרצו!

# data[].attributes.body
פועלים יהודים (במקום להכניס מחבלים תומכי חמאס...) - בישוב רבבה בשומרון 🇮🇱

בישוב רבבה נבנתה שכונה שלמה בעבודה עברית בלבד (ינון מגל)

# data[].attributes.headline
הסכת עבודה עברית - פרק שני 

# data[].attributes.subject
הסכת עבודה עברית - פרק שני 

# data[].attributes.body
המתמטיקה של ערן רולס, יו"ר מרכז הבנייה הישראלי היא פשוטה – מאה אלף עובדים זרים ישנו לבלי הכר את התלות הלא רציונלית שפיתחנו בכוח האדם הפלסטיני.

מי עוצר את זה? לטענתו בדיוק אותה קונספציה ביטחונית שטרם השתחררנו ממנה גם אחרי טבח שמחת תורה

בפרק היום יוסף רוסו מארח לשיחה את יו"ר מרכז הבנייה הישראלי ערן רולס

לצפיה ביוטיוב: https://bit.ly/3FWZZuq

להאזנה לפודקאסט:https://bit.ly/4jmzAVl

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/4lfpxD7

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

להצטרפות לעדכוני הקול היהודי בווצאפ: https://chat.whatsapp.com/DEPf5GE1LJFBNyRZLyLROB

# data[].attributes.headline
עבודה עברית: סדרת ההסכתים החדשה של הקול היהודי  

# data[].attributes.subject
עבודה עברית: סדרת ההסכתים החדשה של הקול היהודי  

# data[].attributes.body
לצד ההתקדמות המרשימה של ישראל כ"אומת הייטק", נדמה כי תחומים שלמים שהיו פעם בלב הזהות הלאומית – חקלאות, בנייה, מקצועות טכניים ויצרניים – הלכו והוזנחו. הקול היהודי משיק את סדרת ההסכתים החדשה "עבודה עברית", שתצא לדרך ביום ראשון הקרוב, ותציב במרכז את השאלות שכולנו צריכים לשאול: מה קורה לחברה שמפסיקה לעבוד בידיים? ומה יקרה אם נחזור לעשות זאת בעצמנו?

במהלך הסדרה ניפגש עם אנשי שטח – קבלנים, חקלאים, ובעלי מלאכה – לצד אנשי רוח, כלכלה וביטחון, ונבחן יחד את ההשלכות של התלות הגוברת בעובדים ערבים וזרים. האם מדובר בפתרון זמני שהפך לקבע מסוכן? או שיש דרך אחרת?

"עבודה עברית" תתעמק לא רק בשאלות של פרנסה, אלא גם בזהות, בחוסן החברתי וביכולת של עם ישראל לבנות, לייצר ולהפריח את אדמתו בכוחות עצמו. בין אם אתם אנשי מקצוע, חובבי היסטוריה, או פשוט אזרחים שעתיד המדינה חשוב להם – הסדרה הזו בשבילכם.

"עבודה עברית" – לא זיכרון נוסטלגי, אלא שאלה בוערת על המציאות של כולנו.

פרק ראשון

בפרק היום יוסף רוסו מארח לשיחה את העיתונאי אלחנן גרונר

לצפיה ביוטיוב: https://bit.ly/4hVREoe

להאזנה לפודקאסט:https://bit.ly/4cc2zst

ניתן להאזין באפליקציות השונות: https://bit.ly/4jbngXS

להאזנה בקו הטלפון: 02-3139327

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/1768916715/posts/pfbid0ptC8YaNXH4UzbuNeLyvBd3ec28AGjogLwJJ4J9c3Xr1pXYv6WdaemYp3Z6Z4RFs5l/?app=fbl

# data[].attributes.headline
גם בפורים - עבודה עברית

# data[].attributes.subject
גם בפורים - עבודה עברית

# data[].attributes.body
מוזמנים להפיץ בקבוצות ובסטטוסים,

ולהאזין לדברי הרב מרדכי אליהו זצ"ל:

https://harav.org/torat-harav/mishloach-manot-with-israeli/

🇮🇱

# data[].attributes.headline
כתבה מעולה על עבודה עברית

# data[].attributes.subject
כתבה מעולה על עבודה עברית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית: המילואימניקים שהחליטו לעבוד באתרי בנייה ולסייע לקבלנים

# data[].attributes.body
בוקר טוב,

לפני שעה קלה עברתי ליד אתר הבניה במרכז היישוב, ובעודי מביט בהערצה בחבר'ה משלנו שבונים את הארץ... 🇮🇱🇮🇱

עובר לו בחור ושר כנגדם:

"עבדים היינו, היינו, לפרעה במצרים, במצרים... עתה, עתה, בני חורין"!

אינני יודע כמה הבחור הזמר המלגלג הוא בעצמו עבד...

אבל, אח! כמה שהוא צודק! כמה בוני הארץ הם בני חורין!

בהצדעה לשליחים שלנו להשתחרר מכבלי הגלות והתלות באויבינו!

אז בפעם הבאה שתעברו לידם - פרגנו!

♥

כמו כן, כדאי גם לדבר עם בני הנוער שלנו על הערך של עבודת כפיים עברית...

[מי יודע, אולי הבחור המזמר הוא הבן שלכם...]

🎼🎶

# data[].attributes.headline
ט"ו בשבט ישראלי שמח!

# data[].attributes.subject
ט"ו בשבט ישראלי שמח!

# data[].attributes.body
‏אוכלים מפירות ארץ ישראל

ומפירות עם ישראל

ט"ו בשבט ישראלי שמח!

🇮🇱🍇🍏🍌

# data[].attributes.headline
פרסום בחינם לעסקים ביו"ש!

# data[].attributes.subject
פרסום בחינם לעסקים ביו"ש!

# data[].attributes.body
בעלון גילוי דעת יש פינה שמיועדת לקדם עסקים ביו"ש, אמנה מממנת את הפינה, והיא מפרסמת בחינם עסקים ביו"ש.

כל מיי שיש לו עסק רשמי עם לוגו, והוא קשור לאחד מישובי יו"ש, שישלח לוגו, תמונות ובערך 100-150 מלים על העסק בוואטסאפ למספר 0527203210 ואנחנו נפרסם אותו בחינם

# data[].attributes.headline
משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה...

# data[].attributes.subject
משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה...

# data[].attributes.body
מבוסס על מקרה אמיתי שקרה ביישוב ביום ששי האחרון.

[6.12, 10:13] תושב מצפה: שלום.. מה שלומך, לפני שנתיים התקנת לנו דוד, ונראה שגוף החימום הלך. האם יש סיכוי שתוכל להגיע היום לתקן? זו תהיה ממש הצלה אם נוכל להתקלח לפני שבת במים חמים... תודה רבה!

[6.12, 11:03] מתקין בוילר: היי. אין בעיה. העובד שלי יוכל להגיע אליכם היום. מה הכתובת?

[6.12, 11:11] תושב מצפה: אני מקווה מאוד שהעובד שאתה שולח הוא יהודי. פשוט משתדלים פה מאוד לא להכניס ערבים בתקופה האחרונה.

[6.12, 11:13] מתקין בוילר: מה הבעיה? כל העובדים שלי הם ערבים. לפני כמה שבועות שלחתי עובדים שלי לעשות עבודות אצלכם במצפה יריחו. ביררתי אצל *** ואמרו לי שאין בעיה להכניס ערבים בעלי ת"ז כחולה. אתה יכול לשאול את מר ***.

[6.12, 11:20] תושב מצפה: מצטער, מאז שהעובד הערבי שלך התקין את הדוד לפני שנתיים, המצב קצת השתנה. אתה יודע, יש התפכחות אחרי ה7/10, אנשים לא מרגישים שיכולים לסמוך על אף ערבי, וכל כמה ימים שומעים על מחבל נוסף בעל אזרחות ישראלית שביצע פיגוע או שנתפס קודם לכן.

[6.12, 11:26] מתקין בוילר: מה לעשות, חביבי, הם עושים את העבודה הכי טוב.

[6.12, 11:37] תושב מצפה: יכול להיות. אבל הם גם הורגים בנו הכי טוב. גם אם נניח שהם יותר מקצועיים, אנחנו מוכנים להתפשר על איכות חיים, וגם לשלם יותר, כדי לשמור על החיים שלנו ושל השכנים שלנו.

[6.12, 11:45] מתקין בוילר: אחי, אולי תביא לי כמה בחורי ישיבה שיקומו בבוקר ויתחילו יום עבודה בתיקון דודים... 🤣 אתה לא ריאלי!

[6.12, 11:52] תושב מצפה: אני דווקא מכיר כמה שכנים ביישוב שלנו שלמדו בישיבה, והם עובדים בתחום. אני אפנה אליהם. מקווה שהם יוכלו לעזור לי לפני שבת. תודה רבה. שבת שלום

# data[].attributes.headline
מועצת בנימין

# data[].attributes.subject
מועצת בנימין

# data[].attributes.body
כמה טוב לראות שמי שסולל ובונה את מצפה יריחו - זה יהודים.

ייש"כ למועצת בנימין!

כך בונים ולא מחבלים בארץ ובתושביה!

המשיכו כך!

לחיים!

🇮🇱

# data[].attributes.headline
מפעל בטון חדש בבעלות יהודית ועבודה עברית🇮🇱

# data[].attributes.subject
מפעל בטון חדש בבעלות יהודית ועבודה עברית🇮🇱

# data[].attributes.headline
עבודה עברית במניין

# data[].attributes.subject
עבודה עברית במניין

# data[].attributes.attachment_link.title
הדברים שחושבים באמת🙏 #שיפוץ #שיפוץהבית #שיפוץהבית #דאימנודבנייה #עבודהיהודית #יהודי

# data[].attributes.headline
המילואימניקים שלנו

# data[].attributes.subject
המילואימניקים שלנו

# data[].attributes.body
זה המעט שאנחנו יכולים לעשות: לתת לגיבורים שלנו את החיבוק והדחיפה כדי שעסקיהם לא יקרסו בזמן שהם בחזית.

ביחד נהפוך את זה לסטנדרט ישראלי:

אם יוצאים למסעדה, מחפשים קודם כל מסעדה של מילואימניק. אם צריך תיקון למזגן- קודם על נכנסים לרשימה.

תבינו: גם בשנה הקרובה יש ישראלים רבים שייקראו לחודשים רבים של שירות מילואים, והם באמת יצטרכו אותנו.

אז לפני כל הזמנה של איש מקצוע, לפני כל קניה של משהו חדש - בודקים באתר אם אפשר לעשות את זה דרך רשימת המילואימניקים שלנו:

https://miluim.hanochdaum.com/

# data[].attributes.attachment_link.title
מחבקים מילואימניקים

# data[].attributes.attachment_link.description
הם שומרים עלינו. הם נלחמים עבורנו. הם עזבו את המשפחה והעסק ויצאו לקרב. תפקידנו להחזיר להם אהבה.בואו להכיר להם טובה, לרכוש מהעסקים ולתת חיבוק ישראלי לגיבורים שלנו.

# data[].attributes.headline
ברכה בידיים שלנו

# data[].attributes.subject
ברכה בידיים שלנו

# data[].attributes.headline
ככה נראית גאולה!

# data[].attributes.subject
ככה נראית גאולה!

# data[].attributes.body
התרגשתי... אתר בניה בכוכב השחר וברקע פועלים יהודים צדיקים ושמחים שומעים שיעור.

# data[].attributes.attachment_caption
 יוחאי גרינליק, איש חינוך מוכר גם בגוש עציון מספר על איך כן אפשרי. רק עם אמונה שאפשר, נצליח אי"ה.

# data[].attributes.headline
חדשות טובות.

# data[].attributes.subject
חדשות טובות.

# data[].attributes.headline
“אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”

# data[].attributes.subject
“אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”

# data[].attributes.body
‏כאן | תאגיד השידור הישראלי‏ | ‏- “מה אתם אומרים למי שמאשים אתכם בגזענות?” - “אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי” יוסף בן שטרית מגייס יהודים בלבד לבנייה. איתי...‏ | אינסטגרם

# data[].attributes.attachment_link.title
‎כאן | תאגיד השידור הישראלי‎ on Instagram‎: "- “מה אתם אומרים למי שמאשים אתכם בגזענות?”
- “אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”
יוסף בן שטרית מגייס יהודים בלבד לבנייה. איתי אשר נסע ליצהר להבין למה #דוקותיים

*** 

לאור פניות רבות שהתקבלו - הבהרה, שהיא מבחינתנו מעבר למובן מאליו, ובכל זאת חשוב שתיאמר: התאגיד מתנגד לכל גילוי גזענות או אפליה - תופעות שיש לגנותן בכל דרך"‎

# data[].attributes.attachment_link.description
2,913 likes, 492 comments - kan_israel on May 27, 2024‎: "- “מה אתם אומרים למי שמאשים אתכם בגזענות?”
- “אני לא רוצה להעסיק עובדים מעם שרוצה לרצוח אותי”
יוסף בן שטרית מגייס יהודים בלבד לבנייה. איתי אשר נסע ליצהר להבין למה #דוקותיים

*** 

לאור פניות רבות שהתקבלו - הבהרה, שהיא מבחינתנו מעבר למובן מאליו, ובכל זאת חשוב שתיאמר: התאגיד מתנגד לכל גילוי גזענות או אפליה - תופעות שיש לגנותן בכל דרך". ‎

# data[].attributes.attachment_caption
ניצחון לתנועת "דרך חיים": תימחק התביעה נגד "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.headline
הוכשרה פעילות "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.subject
הוכשרה פעילות "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שלמה פיוטרקובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
ניצחון לתנועת "דרך חיים": תימחק התביעה נגד "המוקד לעבודה עברית"

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני כשנתיים הגישה התנועה הרפורמית תביעה לבית המשפט המחוזי בירושלים נגד תנועת ”דרך חיים” ונגד תושבי יצהר – אורי קירשנבאום,

# data[].attributes.headline
לפרנס ולקנות רק מבני ברית בארץ ישראל

# data[].attributes.subject
לפרנס ולקנות רק מבני ברית בארץ ישראל

# data[].attributes.body
הרב מרדכי אליהו זצ"ל:

על אותם המשלחים מנות ממאכלים של חוץ לארץ קורא אני את הפסוק: "שתים רעות עשה עמי, אותי עזבו מקור מים חיים לחצוב להם בורות נשברים אשר לא יכילו המים" - וכי למה שיהודים לא יתפרנסו?!

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התורה הקדושה מלמדת אותנו שברגע שיש לנו אפשרות לרכוש עבד עברי למרות ההגבלות והקושי שבדבר יש עדיפות לקנות עבד עברי ולא עבד כנעני - ואותו הדין להעדיף תוצרת יהודית וחלב יהודי וכדו' ובשכר זה הקב"ה משפיע שפע על כולנו

# data[].attributes.attachment_link.title
לשלוח רק משלוח מנות עם תוצרת הארץ! * אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.description
על אותם המשלחים מנות ממאכלים של חוץ לארץ קורא אני את הפסוק: "שתים רעות עשה עמי, אותי עזבו מקור מים חיים לחצוב להם בורות נשברים אשר לא יכילו המים" - וכי למה שיהודים לא יתפרנסו?! * לפרנס ולקנות רק מבני ברית בארץ ישראל

# data[].attributes.headline
עבודה עברית – תמיד תעדיפו לקנות מיהודים!

# data[].attributes.subject
עבודה עברית – תמיד תעדיפו לקנות מיהודים!

# data[].attributes.body
הרב מרדכי אליהו:

התורה הקדושה מלמדת אותנו שברגע שיש לנו אפשרות לרכוש עבד עברי למרות ההגבלות והקושי שבדבר יש עדיפות לקנות עבד עברי ולא עבד כנעני - ואותו הדין להעדיף תוצרת יהודית וחלב יהודי וכדו' ובשכר זה הקב"ה משפיע שפע על כולנו

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על אותם המשלחים מנות ממאכלים של חוץ לארץ קורא אני את הפסוק: "שתים רעות עשה עמי, אותי עזבו מקור מים חיים לחצוב להם בורות נשברים אשר לא יכילו המים" - וכי למה שיהודים לא יתפרנסו?! * לפרנס ולקנות רק מבני ברית בארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה עברית - תמיד תעדיפו לקנות מיהודים! * אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.description
התורה הקדושה מלמדת אותנו שברגע שיש לנו אפשרות לרכוש עבד עברי למרות ההגבלות והקושי שבדבר יש עדיפות לקנות עבד עברי ולא עבד כנעני - ואותו הדין להעדיף תוצרת יהודית וחלב יהודי וכדו' ובשכר זה הקב"ה משפיע שפע על כולנו

# data[].attributes.headline
רכישה רק מתוצרת הארץ ועבודה יהודית

# data[].attributes.subject
רכישה רק מתוצרת הארץ ועבודה יהודית

# data[].attributes.body
הרב מרדכי אליהו:

מדוע התורה הקדושה התעקשה שהעבודה בבית תהיה דווקא עברית • איך אנו יכולים לחזק עבודה עברית ותוצרת הארץ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.title
רכישה רק מתוצרת הארץ ועבודה יהודית | פרשת משפטים * אתר הרב מרדכי אליהו

# data[].attributes.attachment_link.description
בזמן שהיובל נוהג היה לאדם 2 אפשרויות ברכישת עבד : כנעני או עברי. מה לדעתכם היה כדאי? * מדוע התורה הקדושה התעקשה שהעבודה בבית תהיה דווקא עברית * איך אנו יכולים לחזק עבודה עברית ותוצרת הארץ

# data[].attributes.headline
שיחת השבוע: על חסיד סאטמר, עבודה עברית ויישוב ארץ ישראל

# data[].attributes.subject
שיחת השבוע: על חסיד סאטמר, עבודה עברית ויישוב ארץ ישראל

# data[].attributes.body
כך היא גאולתן של ישראל…!

# data[].attributes.headline
הרצאות על ציונות ב2024, על בירה, ועל עבודה עברית

# data[].attributes.subject
הרצאות על ציונות ב2024, על בירה, ועל עבודה עברית

# data[].attributes.body
נועם ארליך מקיבוץ מנרה -

טלפון 054-2179524

# data[].attributes.headline
ניצחון לתנועת "דרך חיים"

# data[].attributes.subject
ניצחון לתנועת "דרך חיים"

# data[].attributes.headline
מחפשים תפסנים בבקשה לח

# data[].attributes.body
מחפשים תפסנים בבקשה לחזור ל0543191060

# data[].attributes.headline
לחזק עבודה עברית

# data[].attributes.subject
לחזק עבודה עברית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הרב דב ליאור ערוץ 7

בגילוי דעת שפורסם בימים האחרונים, מתייחסים רבנים בכירים לשאלת עבודה עברית והעסקת ערבים.

גילוי הדעת נכתב כמענה לפעילי שטח העוסקים בעידוד עבודה עברית, ועל רקע הדיון הציבורי שהתעורר לאחרונה מחדש בהרבה מקומות, האם לאפשר כניסת והעסקת פועלים ערבים, זאת לאחר תקופה ארוכה שכניסתם נמנעה מסיבות ביטחוניות.

הפעילים פנו לרבנים בבקשה לחזק ולעודד את המגמה של המעבר לעבודה עברית בכל התחומים, כולל תחום הבנייה, והפסקת "התלות המסוכנת בעבודה ערבית" כלשונם.

בגילוי הדעת של הרבנים מודגש בעיקר הערך החיובי של עבודה עברית. "יש להעדיף העסקת פועלים יהודים, גם במחיר גבוה יותר", ומסבירים כי "עבודה עברית היא ביטוי לאהבת ישראל ואחדות ישראל... כשם שחיילינו היקרים מוסרים את הנפש באהבת ישראל 'בכל נפשך', כך עלינו להשקיע ביחסי אחווה בחיי היום-יום "בכל מאודך, בכל ממונך. ערך העבודה העברית חשוב במיוחד בבניין הארץ והחברה בימינו, ובעידוד לחיי עמל ויצירה".

בהמשך מדובר בגילוי הדעת על "הסכנה הביטחונית בהעסקת אויבים, כפי שהתברר גם בשפיכות הדמים הנוראה בידי העמלקים בשמחת-תורה השנה", וכן על "הדאגה הפשוטה שלא לפרנס את האויב ולחזק את אחיזתו בארץ".

הרבנים סיימו בקריאה: "תחזקנה ידי הפועלים להרמת קרן העבודה העברית בכל רחבי הארץ... בעזרת ה' נזכה לבניין הארץ בקדושה ולניצחון מלא על אויבי ישראל".

מראשי החותמים על גילוי הדעת: הרב דוב ליאור, הרב יצחק גינזבורג, הרב דוד דרוקמן והרב אליהו זיני.

הרב זיני אף הוסיף וכתב " כל המעסיק פלסטינאים כיום שותף לשפיכות דמים ולא רק בעקבות המלחמה הזו " .

הרב דוב ליאור כתב עוד בהקשר זה: "אין להעסיק פועלים ערבים, מפני שקיים חשש גדול שהם מחבלים, ואם יש חוסר בפועלים בענף הבנייה יש להביא פועלים מארצות אחרות, כגון מהודו או מתאילנד. רק בעבודה דחופה קצרה וחד פעמית שאין אפשרות להשיג פועל אחר אפשר להיעזר בהם, אבל לא באופן קבוע, במיוחד לא בתקופה קשה זו שאנו בעת מלחמה".

נריה אופן, העוסק שנים רבות בתחום העבודה העברית, אומר: "היום קיים זינוק אדיר בתודעה של חשיבות עבודה עברית. לדעתי, וכמו שלמדתי ממורי הרב גינזבורג, המניע העיקרי שמחזיק באמת את העבודה העברית הוא אהבת ישראל, כמו הסטיקר שמודבק היום על אלפי רכבים "עבודה עברית אהבת ישראל".

הוא מוסיף: "הנושא של הסכנה הביטחונית בעבודה ערבית הוא היום ברור כשמש, וכל מי שלא עוצם את העינים מבין זאת. גם האבסורד בזה שאנחנו במו ידינו מפרנסים את האויב ומחזקים את אחיזתו בארץ, גם זה פשוט. ובכל זאת, בלי המניע החיובי, אנשים מוכנים לטהר את השרץ ולמצוא תירוצים שונים כדי להכשיר עבודה ערבית.

יש כמובן פתרונות שונים של עובדים זרים ממדינות העולם, אבל צריך לחתור לעבודה עברית. אם זה רק עניין של בעיה ביטחונית, אנשים אומרים 'אני אסתדר עם פועלים זרים ואני לא אהיה הפראייר כדי לפתור בעיות של אחרים'. אבל כאשר מבינים את הערך החיובי בעבודה עברית, הכול מקבל משמעות אחרת. כאשר אני בונה בית, למשל, אני לא חושב על ניצול הפועלים כדי להשיג תוצאה של בית גדול במחיר זול. זה לא הסיפור. אני בונה את הבית שלי, אני שמח שאני בונה את הארץ, ואני שמח שבזה אני מפרנס את האחים שלי. זה לבנות כמו שצריך את היחסים בינינו, 'ערבים זה לזה".

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.title
בכירי הרבנים: "לחזק עבודה עברית, לא לפרנס את האויב"

# data[].attributes.attachment_link.description
בכירי הרבנים בגילוי דעת: "יש להעדיף העסקת פועלים יהודים, גם במחיר גבוה יותר".

# data[].attributes.headline
הרב יובל שרלו: קנו תוצרת ישראלית!

# data[].attributes.subject
הרב יובל שרלו: קנו תוצרת ישראלית!

# data[].attributes.body
רכישת תוצרת ישראלית, בעיקר מיישובי העוטף, היא חובה מוסרית, לאומית והלכתית

הרב יובל שרלו: קנו תוצרת ישראל, אנחנו גם במלחמה כלכלית | ערוץ ７ (inn.co.il)

# data[].attributes.headline
"לעבוד עם הידיים זה גם מקצוע מכובד"

# data[].attributes.subject
"לעבוד עם הידיים זה גם מקצוע מכובד"

# data[].attributes.body
שבתי סבתו חושב שצריך לחנך כבר מגיל צעיר שגם יהודים יכולים לעבוד בעבודות כפיים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שבתי סבתו צילום: באדיבות המצולם

בימים בהם בעיות שבחרנו להתעלם מהם במשך שנים צפות בשיא עוצמתן בדמות מעשי טרור ופיגועים, יש מי שמצביע על בעיה עמוקה נוספת: מחסור חמור בהיצע בענף העבודה העברית.

שבתי סבתו עוסק למעלה מעשור בענף הבנייה. הוא מנהל עבודה בחברה קבלנית בתחום התשתיות, שעובדת רק בעבודה עברית. כמי שמכיר את הבעיות בשטח הוא מצביע על מצב של חוסר אפשרות כמעט מוחלט למצוא עוד יהודים שירצו להתפרנס בכבוד מעבודות מסוימות, בעיקר עבודות כפיים.

"המצב משתפר מיום ליום, יותר אנשים מצטרפים לענף העבודה הזה וגם בתודעה נכנסה הרבה ללקוחות וזה הכי חשוב", אמר סבתו בשיחה עם ערוץ 7. "אבל עדיין, ככל שהאוכלוסייה גדלה ככה צריך יותר עבודה. בכל הארץ יש מחסור. אני לא מדבר רק על אזור מסוים. אני מדבר עם חקלאים, אני מדבר עם אנשים, זה מאוד מעסיק אותי הנושא הזה. אני שומע מכל מיני מקומות את הקושי של הקבלנים והיזמים להעסיק יהודים. הם אומרים לי: אין, מאיפה אתה רוצה שנמציא?".

לדבריו, מיום ליום יש יותר לקוחות שמעוניינים בעבודה עברית אך שורש הבעיה היא המחסור באנשים שיהיו מוכנים לעבוד. "מילא היו אומרים המחיר יקר, זה עניין אחר", אמר. "אבל העניין שזה כבר בשליטה שלנו, הדור הצעיר. זה כמו שבצבא אנחנו מבינים שאי אפשר להביא שכירי חרב שיילחמו בשבילנו כי אי אפשר לסמוך על אף אחד בזה. גם בזה זה אותו דבר, זה מלחמה. ברגע שנכניס את זה לתודעה אז נצליח לגייס הרבה אנשים לדבר הזה".

"המדינה יודעת ומודעת לבעיה הזאת", הוא טען. "אפשר לראות את זה בעבודה המועדפת. מה זו העבודה המועדפת? איך אומרים בלשון עדינה, רוצים כמה שיותר שיהודים יעבדו איפה שאין יהודים; בנייה, מלונאות, חקלאות. זה בסוף מתחיל מבתי הספר, מהמורים, בעיקר מהתיכון, שמה בונים את העתיד של הנוער. צריך להחדיר לאנשים שזאת לא בושה לעבוד בידיים".

"אפשר להשפיע במכינות הקדם צבאיות", הוסיף. "אפשר להשפיע בתוך הצבא הרי כל חייל עובד קורס משתחררים. אני הייתי בקורס משתחררים. מדברים על עבודה מועדפת, אבל לא מספיק מכניסים לתודעה של הציבור הישראלי כמה זה חשוב הענף זה".

"עוד משהו שיכול לעזור מאוד, וזה הדבר המרכזי, זה איך שהחברה מסתכלת על אנשים שעובדים בעבודת כפיים", הדגיש. לדבריו, "אם החברה תתן הרגשה לאלו שעובדים בידיים שהם עובדים במקצוע מכובד ולא יסתכלו עליהם מלמעלה כאילו 'אתם החמורים, וזאת עבודה פשוטה, וזה לא נחשב ולא במעמד', אם אנחנו נכניס לתודעה שלהיות פועל בניין זה דבר חשוב וערכי וכמו שהיום אתה מסתכל על לוחם ומעריך אותו, אותו דבר אם הציבור הישראלי יתן גב לאלה שעובדים בעבודות כפיים, לעבודות שהן לא כביכול עם ה'שואו' - אז יותר אנשים ירצו לעבוד בעבודות האלה".

לדברי סבתו, ישנו מחסור לא רק בתחום הבנייה. "זה לא רק מסתכם בבניין", אמר. "הם התרחבו כבר להמון תחומים. בהתחלה לא רצינו לעבוד בבניין אז הם נכנסו לתחום הבניין כי אין יהודים. אחרי זה לא רצינו להיות נהגי אוטובוס, אחרי זה לא רצינו להיות רוקחים. פחחות וצבע למכוניות זה תחום שאין בו יהודים, זה נדיר לראות פחח יהודי. זה תחומים שנעלמו ורק הם נמצאים שמה".

"בסוף הנקודה היא שאם הם יחליטו יום אחד שהם לא באים לעבודה הכלכלה שלך נרדמת", הסביר. "הם מזיזים הכלכלה. הם הנהגי משאיות שמביאים אוכל למכולות, הם הנהגי מוניות, הם לוקחים את התלמידים ללימודים. בשורה התחתונה הם מזיזים את הגלגלים של הכלכלה. מצד אחד אנחנו רוצים להיות עם חופשי בארצנו מצד שני אתה כבול בידיים שלהם".

מצאתם טעות או פרסומת לא ראויה? דווחו לנו

# data[].attributes.attachment_link.title
"לעבוד עם הידיים זה גם מקצוע מכובד"

# data[].attributes.attachment_link.description
שבתי סבתו חושב שצריך לחנך כבר מגיל צעיר שגם יהודים יכולים לעבוד בעבודות כפיים. #עבודה_עברית

# data[].attributes.headline
הרב יצחק גינזבורג

# data[].attributes.subject
הרב יצחק גינזבורג

# data[].attributes.body
https://www.inn.co.il/news/641309

# data[].attributes.headline
אם המושבות פתח תקווה

# data[].attributes.subject
אם המושבות פתח תקווה

# data[].attributes.attachment_link.title
אם המושבות פתח תקווה

# data[].attributes.headline
פלטפורמה להעלאת חומרים בנושא תהלוכות המחאה ברחבי הארץ בנושא מניעת הכנסת אויבים הביתה ומניעת העסקתם

# data[].attributes.subject
פלטפורמה להעלאת חומרים בנושא תהלוכות המחאה ברחבי הארץ בנושא מניעת הכנסת אויבים הביתה ומניעת העסקתם

# data[].attributes.headline
כתבה בעיתון בשבע עמוד 1

# data[].attributes.subject
כתבה בעיתון בשבע עמוד 1

# data[].attributes.headline
כתבה בעיתון בשבע עמוד 2

# data[].attributes.subject
כתבה בעיתון בשבע עמוד 2

# data[].attributes.headline
ירמיהו הלפרן / תחית הימאות העברית

# data[].attributes.subject
ירמיהו הלפרן / תחית הימאות העברית

# data[].attributes.headline
כך בונים יהודים

# data[].attributes.subject
כך בונים יהודים

# data[].attributes.headline
"יהודים במדינת ישראל לא יכולים לגמול חסד עם יהודים"

# data[].attributes.subject
"יהודים במדינת ישראל לא יכולים לגמול חסד עם יהודים"

# data[].attributes.body
עו"ד אורי צפורי מגיב להחלטת בית המשפט

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עו"ד אורי צפורי (צילום: דרך חיים)

פסק דין תקדימי נפסק לפני מספר ימים כנגד אתר "עבודה עברית" המפרסם רשימות עסקים, מעסיקים ודורשי עבודה יהודים, זאת בכדי לעודד את הערבות ההדדית בין יהודים בישראל. פסק הדין ניתן בתביעה שהוגשה כנגד בעליו של האתר לפני כשנתיים על ידי המרכז הרפורמי לדת ומדינה ומרכז "מוסאואה", בטענה כי האתר מעניק שירות מפלה על פי חוק. השופטת עינת אברמן-מולר קיבלה את טענות התביעה והשיתה קנס ע"ס 40 אלף על הנתבע.

"מדובר בפסק דין צפוי", אומר עו"ד אורי צפורי, ראש התא המשפטי בתנועת "דרך חיים", אשר ייצג את מקים האתר. "אנו מכירים את מערכת המשפט. לא ציפינו למשהו אחר. החלטנו שנכון וראוי לעלות את הנושא לסדר היום הציבורי גם במחיר הפסד ואדרבא, דווקא הפסד יאפשר לנו לקדם מהלכים נוספים".

עו"ד צפורי מסביר כי הדיון בביהמ"ש לא נסוב סביב סוגיית עבודה עברית אלא בכלל בשאלה האם מותר לאדם פרטי או ארגון בישראל, אשר מעניק שירות ציבורי מסוג "צדקה" - כגון גמחי"ם או עמותות ללא מטרות רווח - להעדיף יהודי על פני שאינו יהודי במתן השירותים.

"אנחנו טענו בפני ביהמ"ש שיהודים הם משפחה" מסביר צפורי, "אי אפשר להתעלם מזה ואי אפשר להתכחש לזה. העובדה שאדם דואג לבני משפחתו לפני שהוא דואג לשכניו, אין פירושה שיש לו משהו נגד השכנים. כך גם בענייננו - העובדה שאדם רוצה להקים ארגון צדקה כדי לסייע לאחיו היהודים לא צריכה להיחשב להפליה פסולה במדינת ישראל. הכלל 'עניי עירך קודמים' דווקא התקבל בפסיקה הישראלית ואין סיבה שהכלל של 'עמי ונוכרי - עמי קודם' לא יהיה מקובל. זוהי דרכה של היהדות, זהו המוסר הנכון והבסיסי ביותר. פעם זו הייתה האידיאולוגיה של המדינה, היום זו עבריינות".

למרות ההפסד במשפט, חושב צפורי כי יש כאן גם ניצחון. לדעתו, כל זמן שפרשנותו של חוק איסור הפליה במוצרים ושירותים לא היה ברור דיו, לא הייתה כל מוטיבציה ציבורית להוביל שינוי בחקיקה בעניין. כעת, כשפסק הדין הבהיר כי החוק אוסר על יהודים לעשות חסד עם יהודים - ניתן יהיה לקדם מהלכים לשינוי החוק. "זה אבסורד שבמדינת היהודים המונחים 'אהבת ישראל' ו'ערבות הדדית' מהווים עבירה על החוק ובפועל יהודים אינם יכולים להעדיף את אחיהם היהודים על פני האחרים - לא בצדקה, לא במתן עבודה ולא בקדימות בחסד".

עוד מוסיף צפורי כי החוק מהווה גם בעיה בענייני תרומות, כאשר המדינה לא מאפשרת לאדם הרוצה לתרום להחליט לאן ינותב כספו ומחייבת גופים להיות כלל ציבוריים. הנפגע, לדבריו, הוא העם היהודי.

לדבריו של צפורי, טענותיו של המרכז הרפורמי כנגד האתר נגועות בחוסר יושרה, שכן התנועה הרפורמית בישראל עצמה מפלה בשירותים שהיא מעניקה לציבור. כך למשל, מוכנה התנועה הרפורמית לערוך טקסי 'נישואין' בשם השוויון, אך אינה מוכנה לתת את אותו שירות לזוגות מעורבים (יהודים ואינם יהודים).

# data[].attributes.attachment_link.title
"יהודים במדינת ישראל לא יכולים ל..

# data[].attributes.attachment_link.description
השלכות פסק דינה של השופטת אברמן-מולר גורמות לכך שבמדינת ישראל יהודים אינם יכולים להעדיף את אחיהם היהודים. עו"ד אורי צפורי מגיב להחלטת בית המשפט (משפט)

# data[].attributes.headline
המאבק למען עבודה עברית ברמת השרון 

# data[].attributes.subject
המאבק למען עבודה עברית ברמת השרון 

# data[].attributes.body
מתוך:

השמאל הקיצוני נגד לוח עבודה עברית • הקול היהודי (hakolhayehudi.co.il)

# data[].attributes.headline
"אף אחד לא רוצה בארי 2"

# data[].attributes.subject
"אף אחד לא רוצה בארי 2"

# data[].attributes.body
יותר ויותר יישובים שוקלים מעבר לעבודה עברית