# data[].attributes.body
Åben siden i ny fane

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er et miljømærke?

EU-Blomsten, Svanen eller Vegan? Hvad skal du vælge?

Når du vælger at have dit produkt miljømærket med EU-Blomsten eller Svanemærket er det en garanti for forbrugeren om, at produktet opfylder miljøkrav og tager hensyn til sundhed. Miljøbelastningen bliver vurderet i hvert enkelt led fra vugge til grav. Alle råvarer i produktet indgår i den samlede vurdering.
Mediator rådgiver forskellige brancher med at ansøge om miljømærker i Danmark, Norden og EU.

Hvilke mærker findes der?

Svanen - Med Svanen viser du at dit produkt er blandt de mindst miljøbelastende inden for sin kategori.

Blomsten - er det europæiske miljømærke, som anvendes i hele Europa.

Blå Krans - er Astma-Allergi Danmarks allergimærke.

Vegan - priæmært miljømærke til kosmetik- og hygiejneprodukter samt fødevarer.

Allergy Certified - er et world wide mærke.

Hvordan opnår man et miljømærke?

For at opnå et miljømærke skal produkterne gennemgås for alle indholdsstoffer - altså en 100% recept eller opskrift. Ofte en certificering af produktionsstedet eller lignende. Når virksomheder kan påføre et miljømærke, viser de generelt, at de tager et samfundsmæssigt - og miljømæssigt ansvar. Mærkning af produkter kan derfor ses som et udtryk for virksomhedernes CSR-bestræbelser.

Med et miljømærke tænker du også på typen af emballage og affald - kan det genanvendes og eller minimeres?

Et miljømærke er for flere og flere danske virksomheder konkurrenceparameter. Det er vores erfaring, at mange danske virksomheder arbejder bevidst med bæredygtighed og en aktiv CSR-politik. Virksomhederne ønsker at optræde etisk og politisk ansvarligt i forhold til deres produkter og udvise ansvarlighed over for mennesker og miljø.

Der findes flere forskellige mærker. Når det drejer sig om miljømærkning i Danmark, så er de mærker, man typisk møder på danske produkter, Svanen, Blomsten, The Vegan, Den Blå Krans og AllergyCertified.

Svanen og Blomsten er Danmarks officielle miljømærker. Svanen er ydermere en nordisk miljømærkning og anvendes i de nordiske lande, hvor blomsten er et europæisk miljømærke. Miljøkriterierne for både Svanen og Blomsten tager udgangspunkt i relevante miljøforhold forbundet med hele produktets livscyklus.
Læs evt. mere om Svanen og Blomsten her >>
Kan din virksomhed få tilskud til miljømærkning?

Miljøstyrelsen åbner lejlighedsvis op for muligheden for tilskud til miljømærkning af dine produkter. Mediator informerer dig om relevante tilskudsmuligheder via vores gratis nyhedsservice.
Det er også muligt at søge tilskud via SMV-PRO.

Uvildig 3. part til miljømærkning

Det kan være en udpræget fordel at have en 3. part til at styre mærkningen igennem processen for at holde fokus. Mediator har en bred erfaring i at søge om både nordisk miljømærkning samt miljømærker for hele Europa. Dertil har vi stor erfaring med mærker inden for mange forskellige brancher. Du er derfor velkommen til at kontakte os, hvis du har brug for hjælp til ansøgning af et miljømærke eller hvis du ønsker at arbejde mere bredt med bæredygtighed og FN's Verdensmål.

Kontakt Mediator, hvis du har brug for hjælp til at få dit produkt miljømærket - info@mediator.as

# data[].attributes.attachment_link.title
Miljømærker - Få rådgivning til dit miljømærke her - Mediator

# data[].attributes.attachment_link.description
EU-Blomsten, Svanen eller Vegan? Hvad skal du vælge? Når du vælger at have dit produkt miljømærket med EU-Blomsten eller Svanemærket er det en garanti for forbrugeren om, at produktet opfylder miljøkrav og tager hensyn til sundhed. Miljøbelastningen bliver vurderet i hvert enkelt led fra vugge til grav.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bakterier har brug for vand med den rette NaCl koncentration Danner spore (frø), de tåler kogning, desinfektionsmidler, udtørring og mangel på næring Vand Virus har ikke selv brug for vand. svampe har brug for vand med den rette NaCl koncentration Livsbetingelser Næring Virus

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne undersøgelse viser jeg, hvordan man dyrker bakterier på agarplader. Den ene er påsmurt antibiotika, og på den måde vises virkningen…

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikroorganismerne bruger os til at rejse rundt i verden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maden vi spiser, står foran en rejse på 12-36 timer, før den har tilbagelagt vejen gennem kroppen.

For at cellerne kan optage næringsstofferne, skal maden først igennem hele fordøjelseskanalen som består af: Mundhule, spiserør, mavesæk, tolvfinger- og tyndtarm, tyktarm og endetarm. Undervejs hjælper mange forskellige enzymer med at nedbryde maden. Figur 4 viser, dels hvordan fordøjelseskanalen er opbygget, dels fordøjelsen af de enkelte næringsstoffer.

Maden bliver først findelt i munden, æltet og blandet med spyt. Spyttet indeholder nogle enzymer, som spalter kulhydraterne. I mavesækken fortsætter æltningen af maden, der bliver blandet med mavesaft. Mavesaften består bl.a. af et enzym, der spalter proteiner til aminosyrer. I gennemsnit tager det cirka 3-4 timer at tømme mavesækken. Det sker dog ikke på én gang, da der kun lukkes små portioner ud i tolvfingertarmen ad gangen.

Når maden ankommer til tolvfingertarmen, er den i flydende form. I tolvfingertarmen bliver den blandet med bugspyt, galde og tarmsaft. Bugspyttet og tarmsaften indeholder enzymer, som spalter:

Protein til aminosyrer

Fedt til glycerol og fedtsyrer

Kulhydrat til monosakkarider

Leveren producerer galde, som sendes videre til galdeblæren, hvorfra det bliver udskilt. Galden sørger bl.a. for, at fedtet bliver findelt til små fedtdråber. Det er allerede i tolvfingertarmen, at nogle af næringsstofferne bliver absorberet (optaget) i blodet eller lymfen. Tarmindholdet føres derpå videre til tyndtarmen ved hjælp af muskelsammentrækninger. Nedbrydningen af næringsstofferne fortsætter her, hvor de også bliver absorberet i blodbanen eller lymfen og derved sendt videre til cellerne. I cellerne bliver næringsstofferne omdannet til energi. Og uden energi ville cellerne ikke overleve.

Dog er det ikke alt, der bliver absorberet. Resten bliver skubbet videre til tyktarmen, hvor vandet i tarmindholdet opsuges, så tarmindholdet bliver mere fast. Jo længere tid tarmindholdet befinder sig i tyktarmen, desto fastere bliver det, og i værste fald kan det give forstoppelse.

Den sidste del af fordøjelseskanalen er endetarmen. Her glider tarmindholdet ned, og når endetarmen er fyldt, bliver der sendt besked til hjernen, som skaber en trang til at gå på toilettet.

Fordøjelsen af hvert næringsstof bliver beskrevet i detaljer her: Fordøjelse af proteiner, fordøjelse af kulhydrater, fordøjelse af fedt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fordøjelsessystemet hjælper os med at nedbryde og optage næring fra den mad vi spiser. Det er en kompleks proces der kan tage op til 36 timer