# data[].attributes.body
Hvordan påvirker menneskers brug af naturen og klimaet kvaliteten af drikkevand i Danmark, og hvordan kan man undersøge, om vandet er rent og sundt ved hjælp af biologiske, fysiske og kemiske metoder?

# data[].attributes.body
I Danmark er vi vant til, at drikkevandet fra hanen er rent og sikkert. Men selv i et land som Danmark truer forurening fra landbrug, industri og klimaændringer vores grundvand. Mange steder er der fundet pesticider og nitrat i boringer, og sygdomsfremkaldende bakterier kan opstå, hvis vandet bliver forurenet.
Derfor undersøger vi, hvad forskellen er på rent og sundt drikkevand – og hvordan naturfag kan hjælpe med at måle og sikre kvaliteten.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet undersøgende og tværfagligt.

Vi har lavet forsøg, analyseret kort og brugt fagbegreber fra geografi, biologi og fysik/kemi.

# data[].attributes.body
grundvand, bæredygtighed, vandkvalitet, forurening, drikkevandsforsyning, nedsivning

# data[].attributes.body
Landmænd bruger gødning (nitrat og fosfor) og pesticider til at få større høstudbytte. Problemet er, at disse stoffer kan sive ned gennem jorden og ende i grundvandet. Nitrat er især farligt, da det kan skade spædbørn og give "blå børn"-syndrom.

# data[].attributes.body
I Midt- og Vestjylland er jorden mere sandet og derfor mere gennemtrængelig. Det betyder, at forurenende stoffer lettere når ned til grundvandet. I Østdanmark er der mere lerjord, som i højere grad holder på stofferne.

# data[].attributes.body
Kraftigere regn og flere skybrud fører til, at mere forurening bliver skyllet ned i jorden og ud i vandløb og grundvandsmagasiner. Dette presser drikkevandskvaliteten.

# data[].attributes.body
arealanvendelse, punktkilde, nedsivning, jordtype, grundvandsmagasin, klimaeffekter

# data[].attributes.body
Selv hvis vandet ser klart ud, kan det indeholde mikroorganismer som bakterier (E. coli), parasitter (Giardia) og vira. De kommer typisk fra fækal forurening, fx hvis spildevand eller dyreafføring trænger ned i grundvandet.

# data[].attributes.body
Disse organismer kan give sygdomme som maveinfektioner, feber og diarré – især farligt for børn og ældre. Derfor er det vigtigt at måle vandets mikrobiologiske kvalitet, ikke kun dets udseende.

# data[].attributes.body
Vi tog prøver af regnvand og overfladevand og testede det med bakterietests og agarplader. På pladerne kunne vi se kolonier af bakterier vokse, hvilket viste, at vandet ikke var hygiejnisk sikkert.

# data[].attributes.body
Vådområder og rødder fra planter kan rense vand ved at binde næringsstoffer og nedbryde bakterier. Det kaldes bioremediering og er et bæredygtigt alternativ til teknisk rensning.

# data[].attributes.body
mikroorganismer, patogener, biotest, kimtal, biologisk rensning, agarplade, infektion

# data[].attributes.body
UV-lys ødelægger mikroorganismers DNA.

Klor dræber bakterier og sikrer, at vandet forbliver rent i rørledningerne.

Vi diskuterede fordele og ulemper ved disse metoder – fx påvirker klor smagen og kan danne biprodukter.

# data[].attributes.body
Vi lavede spektrofotometriske tests for nitrat: Vi tilsatte reagenser til vandet, som skiftede farve afhængigt af nitratindholdet. Jo mørkere farve, desto mere nitrat → det var synligt og målbart.

det gør vi med forskellige stoffer i drikkevand og renset overflade vand der har været gennem et vandfilter

# data[].attributes.body
Sandfiltre fjerner større partikler og bakterier.

Aktivt kul absorberer organiske stoffer og pesticider.

Membranfiltrering (omvendt osmose) bruges til at fjerne selv meget små molekyler.

# data[].attributes.body
filtrering, adsorption, spektrofotometri, UV-desinfektion, klorering, koncentration, kemisk analyse

# data[].attributes.body
Geografi: Menneskelig aktivitet og klimaændringer påvirker grundvandet negativt.

Biologi: Rent udseende betyder ikke nødvendigvis, at vandet er sundt – det kan være fyldt med usynlige bakterier.

Fysik/kemi: Vi har både fysiske og kemiske metoder til at rense og analysere vandet, men de skal bruges rigtigt og ofte kombineres.

# data[].attributes.body
Rent drikkevand er ikke altid sundt drikkevand. For at sikre vores helbred skal vi både beskytte naturen mod forurening og bruge naturfaglige metoder til at teste og forbedre vandet. Kombinationen af forebyggelse og teknologi er nødvendig.

# data[].attributes.body
tværfaglighed, bæredygtig udvikling, sundhed, mikrobiologi, filtrering, miljøpåvirkning

# data[].attributes.headline
Fremtidsperspektivering: Hvordan skal vi sikre rent og sundt drikkevand i fremtiden, når klimaet ændrer sig og der kommer flere mennesker? Skal vi bruge flere naturbaserede løsninger – eller mere teknologi?

# data[].attributes.subject
Fremtidsperspektivering: Hvordan skal vi sikre rent og sundt drikkevand i fremtiden, når klimaet ændrer sig og der kommer flere mennesker? Skal vi bruge flere naturbaserede løsninger – eller mere teknologi?

# data[].attributes.body
Udfordringer i fremtiden:

Klimaet ændrer sig → mere regn og tørke

Flere mennesker → større vandforbrug og mere forurening

Naturbaserede løsninger:

Vådområder og regnbede renser vand naturligt

Skove holder på vand og filtrerer det

Økologisk landbrug minimerer nitrat og pesticider

Fordele: Bæredygtigt, godt for naturen
Ulemper: Virker langsomt, kræver plads

Teknologiske løsninger:

Avancerede filtre, UV og sensorer overvåger og renser

Desalinering giver drikkevand i tørre områder

Fordele: Effektivt og hurtigt

Ulemper: Dyrt og kræver energi

Konklusion:

Vi skal kombinere natur og teknologi:

Beskytte naturen = forebygge

Bruge teknologi = løse akutte problemer

Tænke lokalt og fremtidssikret