# data[].attributes.body
Sačurovský traktor je každoročná terénna súťaž, ktorá sa koná v obci Sačurov v okrese Vranov nad Topľou. Podujatie je určené pre majiteľov štvorkoliek, off-roadov a traktorov, ktorí sa môžu tešiť na adrenalínové preteky na náročnej trati plnej blata, vody a extrémnych zákrut a hlavne to je zbierka na charitu.

Zdroj: ChatGPT

# data[].attributes.body
Celoštátna postupová súťaž a prehliadka sólistov tanečníkov v ľudovom tanci Šaffova ostroha sa koná každoročne v posledný májový víkend v hornozemplínskej obci Dlhé Klčovo, rodisku vynikajúceho tanečníka Juraja Šaffu.

Podujatie nadviazalo na súťaž sólistov tanečníkov vo Východnej, ktorá sa konala v rozličnej periodicite od roku 1965.

Šaffova ostroha sa uskutočňuje od roku 1993, pôvodne ako regionálna, od roku 1997 ako celoštátna súťaž.

Poslaním súťaže je prispievať k vyhľadávaniu talentov v oblasti ľudového tanca, podnecovať interpretov a tanečných pedagógov vyhľadávať a poznávať tradičný tanečný materiál, ako aj osvojiť si ľudový tanec a jeho zákonitostí a inšpirovať tiež interpretov na tvorivú a kvalitnú interpretáciu ľudového tanca.

( N.D )

# data[].attributes.body
Sačurovská pätnástka je každoročne organizovaný 15 km cestný beh v obci Sačurov, okres Vranov nad Topľou. Podujatie sa koná na počesť Heleny Slukovej, významnej osobnosti bežeckého športu. V roku 2025 sa uskutočnil už XXX. ročník tohto behu. Okrem hlavného behu na 15 km sa tradične organizuje aj beh na 5 km pre širokú verejnosť. ​Začiatky pretekov: Prvýkrát sa Sačurovská pätnástka uskutočnila v 90. rokoch a od tej doby sa pravidelne koná.

ZDROJ: chatGPT

# data[].attributes.body
Kroje zo východného Slovenska sú veľmi rôznorodé, a závisia od konkrétneho regiónu. Charakteristické kroje sa nosili najmä pri svadbách, ale aj počas rôznych spoločenských udalostí, ako sú fašiangy či jarmoky.

V súčasnosti sa kroje zachovávajú najmä pri folklórnych podujatiach, festivaloch a miestnych slávnostiach, kde sa nosia pri vystúpeniach miestnych folklórnych súborov.

Vytrovil :Jakub Truchan

Informácie: WIKIPEDIA

Video : https://www.youtube.com/watch?v=VMUz816LlT8

# data[].attributes.body
Trať s prekážkami, blatom a vodou. Je dlhá cca 1 km pre staršie kategórie, cca 0,5 km pre najmladšiu kategóriu. Rodič môže bežať po trati s dieťaťom (mladšie deti). Každé dieťa sa stane víťazom a bude ocenené medailou. (SB)

Zdroj: https://sacurov.sk/

# data[].attributes.body
Mesiac máj sa spája s láskou, ale aj s novým začiatkom a zrodom nového života.

Máj je pôvodne mladý stromček, najčastejšie smrekový, jedľový alebo brezový, ktorý mal symbolický význam a bol výrazom prírodného mýtu o boji zimy s jarou, smrti so životom; symbol na jar sa obnovujúcej prírody.

Slovenským zvykom už od stredoveku bolo, že chlapci, ktorým sa páčilo nejaké dievča, stavali pred dom svojej vyvolenej strom ozdobený pestrofarebnými stuhami a papierikmi . Ale nešlo vždy iba o lásku a prejavenie náklonnosti, máje si ľudia pred svoje domy stavali aj ako ochranu pred zlými duchmi a chorobami. Poľnohospodárom zas mala priniesť májová zeleň dobrú úrodu.

Stavanie májov však nie je len slovenský zvyk, okolo 15. storočia bol rozšírený po celej strednej Európe.

(B.B)
Zdroj:https://slovakia.travel/stavanie-majov-1-maj

# data[].attributes.body
Uličky krásneho starobylého historického mesta v závere augusta opäť ožijú a na štyri dni sa premenia na veľké trhovisko s tradíciou siahajúcou až do 14. Do mesta, právom nazývaného  perlou Horného Šariša, zavítajú obchodníci, remeselníci, zábavné atrakcie, hudobné telesá a návštevníci z celého sveta. Tí si nenechajú ujsť  príležitosť byť súčasťou už 672. ročníka historického a 52. ročníka novodobého Bardejovského jarmoku.Od 28. - 31. augusta 2025 sa v Bardejove predstavia trhovníci so širokou ponukou spotrebného tovaru, remeselníci s vlastnými výrobkami a ukážkami tradičnej výroby,  ako aj pohostinské stánky s jarmočnými špecialitami a občerstvením všetkého druhu. Remeselníci majú svoje tradičné miesto v „Uličke remesiel“ na Radničnom námestí, zatiaľ čo v priľahlých uliciach nájdete trhovníkov s pestrou ponukou výrobkov, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou každého jarmoku. Samozrejme, nebudú chýbať zábavné zariadenia a lunaparky, ktoré prinášajú radosť najmä najmenším návštevníkom a dotvárajú jedinečnú atmosféru podujatia.

Zdroje : https://www.bardejov.sk/turizmus/bardejovsky-jarmok JM

# data[].attributes.body
Dňa 8.10.2024 zavítal do našej obce svätý Mikuláš. Okrem stálych pomocníkov anjela a čerta mu doprovod robila aj skupina dobrovoľných hasičov obce Sačurov. Sv.Mikuláš s pomocníkmi sa po obci presúval tak trochu netradične. Konský záprah a sane vymenil za pracovné stroje UTV a ATV, ktoré boli zakúpené v rámci projektu: Gaszą i Ratują. Hasia a zachraňujú – zlepšenie schopnosti zásahu hasičských zborov obcí Sanok a Sačurova realizovaného prostredníctvom PL-SK Interreg. Verejnosti tak bol predstavený spoločný projekt s Gminou Sanok prostredníctvom propagácie zakúpených pracovných strojov.

Zakúpené vybavenie sa stretlo s veľkým záujmom hlavne u tých najmenších obyvateľov obce. (JS)

Zdroj:https://sacurov.sk/

# data[].attributes.body
Na Veľkonočný pondelok do obeda chodia muži a chlapci oblievať dievčatá. A za odmenu dostanú čokoládové veľkonočné vajíčko. Niekedy si dievčatá vyrábali vlastné vajíčka. Museli ich vyfúknuť a vymaľovať. Prečo to tak vlastne je? Aby boli dievčatá pekné zdravé a šťastné po celý rok.

DK

# data[].attributes.body
Veľkonočné jedlá na východnom Slovensku majú svoje špecifické tradície, ktoré sa líšia od iných regiónov. Niektoré z týchto jedál sú spoločné pre celú Slovenskú republiku, no na východe Slovenska sa často pridávajú aj miestne špeciality.

Tradičné jedlá na východnom Slovensku:

Veľkonočná šunka, Klobása, Kysnuté koláče, Baranina, sýrec, cvikla...

Veľký piatok-je deň pôstu, ktorý je zameraný na zdržanie sa mäsových pokrmov a je dňom pokánia a ticha.

Biela sobota-pokračuje v príprave sviatočných jedál, no je to deň prípravy na veľkonočnú nedeľu.

Veľkonočná nedeľa-je hlavným sviatkom, kedy sa slávia najväčšie rodinné obedy. Počas tohto dňa sa jedlá podávajú v hojnosti.

(M.L)

Zdroj: https://chatgpt.com/?model=auto

# data[].attributes.body
• Tancoval sa prevažne ako sólový, ale aj dvojicový či trojicový tanec zameraný na súťaživosť a obratnosť tanečníkov. Najčastejšie sa vyskytoval ako variant mládeneckého cifrovania či odzemku. Základom sú tanečné improvizácie okolo a ponad fľašu postavenú na podlahe.

(J.K)

# data[].attributes.body
Veľká noc je významný kresťanský sviatok, ktorý oslavuje zmŕtvychvstanie Ježiša Krista. Tento sviatok je oslavovaný po celom svete, no najviac v krajinách s kresťanskou tradíciou.

Na Slovensku má Veľká noc svoje špecifické zvyky. Hlavným dňom je Veľkonočný pondelok, ktorý je plný folklórnych tradícií. Medzi najznámejšie patrí šibačka a oblievačka. Mladí chlapci a muži na Veľkonočný pondelok šibajú dievčatá a ženy ozdobenými prútmi z vŕby, čo symbolizuje zdravie, plodnosť a ochranu. Po šibaní ich zvykne poliať vodou, čo má podobný význam.

V tejto dobe sa tiež pestro maľujú veľkonočné vajíčka, ktoré sú tradične darčekmi pre tých, ktorí sa zúčastnia na týchto zvykov. Veľká noc je aj časom rodinných stretnutí, kde sa podávajú rôzne tradičné jedlá, ako sú baranina, rôzne druhy koláčov a, samozrejme, veľkonočné vajíčka.

zdroj:chatgpt

# data[].attributes.body
Štedrý večer (24. december)

Tradične sa večera začína až po západe slnka. Na stoloch sa objavujú jedlá ako kapustnica, ryba (väčšinou kapor), zemiakový šalát, rôzne koláče a pečivo, ako aj strukoviny, ktoré symbolizujú bohatstvo a plodnosť.

Postné jedlá

V mnohých domácnostiach sa v predvečer Vianoc dodržiava post, čo znamená, že sa nejedli živočíšne produkty (mäso, mlieko a vajcia). Preto sa jedlá pripravovali hlavne z rastlinných surovín, ako je kapusta, strukoviny a zelenina.

Vianočné koledy

Na Východe sa dodržiava tradícia koledovania, kde deti obchádzajú domácnosti, spievajú vianočné koledy a za odmenu dostávajú sladkosti alebo drobné peniaze. Koledovanie má hlboký symbolický význam, spája sa so šírením radosti a požehnania.

Betlehem a jasličky

Vianoce sú často spojené s výzdobou betlehemov, ktoré sú vystavené v domácnostiach, ale aj v kostoloch. Tieto betlehemy môžu byť ručne vyrábané a majú veľký význam v rámci náboženskej oslavy.

Obchodovanie so svätenými jedlami

Po štedrej večeri sa niekedy traduje zvyklosť, že sa "pretrhne" oplátka alebo chlieb a rozdá medzi prítomných členov rodiny. Týmto spôsobom sa nielen symbolicky zdieľa láska a spoločenstvo, ale aj požehnanie na nadchádzajúci rok.

Vianočný stromček

Na Východe sa stromček často zdobí aj rôznymi prírodnými ozdobami ako orechy, sušené ovocie, šúpolia, alebo vlastnoručne vyrobené dekorácie.

Vianočné večierky a stretnutia rodiny

Okrem tradičnej štedrej večere sa na Východe kladie dôraz na rodinné stretnutia a spoločné chvíle, ktoré trávia spolu. V tomto období sa organizujú rôzne spoločenské akcie, medzi ktoré patrí aj návšteva kostolov na polnočnú omšu.

Tieto a ďalšie zvyky a tradície vytvárajú nezameniteľnú vianočnú atmosféru na Východnom Slovensku, ktorá je spojená s rodinnými hodnotami, spolupatričnosťou a náboženskými obradmi.

(K.F)

# data[].attributes.body
Roztoky

Roztoky - Okresná súťaž hudobného folklóru dospelých

Podujatie pripravuje Hornozemplínske osvetové stredisko vo Vranove nad Topľou a obec Banské s finančnou podporou MO Matice slovenskej. Tento rok sa bude konať 32.ročník regionálneho kola nepostupovej súťaže a prehliadky hudobného folklóru dospelých 2025.

Na Roztokoch spievajú: sólisti – speváci ľudových piesní, duá, mužské a ženské spevácke skupiny, predstavujú sa sólisti inštrumentalisti a ľudové hudby.

Miesto: KD Banské

# data[].attributes.body
Posledné roky sa v apríli oslavuje Deň Rómov. Rómovia zo Sačurova pripravujú kultúrny program.Timka

# data[].attributes.body
Oblievačka iné názvy: polievačka, kúpanie, kúpačka, kuparska je zvyk na Slovensku najmä na východe spočívajúci v polievaní dievčat a mladých žien vodou alebo voňavkou na Veľkonočný pondelok (a utorok). V niektorých oblastiach Európy (vrátane napr. juhozápadného Slovenska) je vždy spojená so šibačkou - preto pozri aj článok o šibačke. (LD)

# data[].attributes.body
V gréckokatolíckej farnosti Davidov sa pravidelne konajú liturgické obrady a slávnosti, ktoré sú hlboko zakorenené v náboženskej tradícii obce. Každý štvrtok po svätej liturgii sa v chráme Nanebovstúpenia Pána koná moleben k úcte sv. Mikuláša, počas ktorého sú prítomní veriaci požehnaní relikviami tohto svätca. Tento zvyk má veľký význam pre miestnu komunitu a prispieva k duchovnému životu obce .​

(K.P)

https://farnostdavidov.org/domov/

# data[].attributes.body
Folklórne popoludnie

Každoročne sa v Sačurove koná "Folklórne popoludnie", ktoré oživuje obec ľudovými piesňami a veselou muzikou. Podujatie sa zvyčajne uskutočňuje v miestnom amfiteátri a zahŕňa vystúpenia rôznych speváckych skupín, ako sú Sačurovské nevesty, Oľšava, FS Soľanské nevesty, spevácke duo manželov Karašovcov, mandolínová hudba Barvinok a Muzikanti z Raslavíc. Tieto vystúpenia prezentujú bohatstvo a rozmanitosť ľudovej hudby regiónu.

Zdroj ChatGPT, Web

(MS)

# data[].attributes.body
1. Matúš PETRO,štvorkolka nad 700 cm Zdroj:https://sacurov.sk/aktuality/sacurovsky-traktor/sacurovsky-traktor-2024/

# data[].attributes.body
1.Ludvig HERICH čas:0.49.06

Zdroj:https://sacurov.sk/aktuality/sacurovska-patnastka/sacurovska-patnastka-2023/